{"text_format":"1","workbook":"xlsx","n_sheets":7,"sheets":["Összegző","Útmutató","Bevezető kérdések","Közh_egyesület_","Egyesület_nem közh","Költségvetési_támogatások","Látvány_csapatsport_támogatás"],"not_rendered":{"charts":3,"images":2,"macros":1,"external_links":0,"defined_names":4,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":2,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Összegző","index":0,"n_rows":37,"n_cols":17,"rows_kept":37,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[1,1,1,7],[2,1,2,7],[0,1,0,7],[31,9,32,9],[31,15,32,15],[5,9,5,11],[31,10,32,10],[31,11,32,11],[31,12,32,12],[31,13,32,13],[31,14,32,14]]}
["ÚTMUTATÓ",{"$f":"IF('Bevezető kérdések'!C4=\"N\",\"Az ön szervezete nem felel meg a Ptk. 3:63. § előírásainak!\",\"\")","v":""}]
[null,{"$f":"+IF('Bevezető kérdések'!C5=\"N\",\"Az ön szervezete nem tartozik a Sport tv. Hatálya alá tartozó sportegyesületek, sportszövetségek közé.\",\"\")","v":""}]
[null,{"$f":"+IF('Bevezető kérdések'!C6=\"N\",\"Az ön szervezete a Civil tv. 33.§-a alapján nem minősül közhasznú jogállású szervezetnek.\",\"\")","v":""}]
["F","BEVEZETŐ KÉRDÉSEK","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)",null,"VÁLASSZA KI A JOGÁLLÁS ALAPJÁN AZ ÖNRE JELLEMZŐT AZ ÖSSZESÍTÉS MEGJELENÍTÉSÉHEZ!"]
[null,"I. Bevezető kérdések (elágazási pontokkal)",5,{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"X\")","v":0},{"$f":"C5-D5-E5-F5","v":5},{"$f":"SUM(D5:F5)/C5","v":0}]
[null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(C5:C5)","v":5},{"$f":"SUM(D5:D5)","v":0},{"$f":"SUM(E5:E5)","v":0},{"$f":"SUM(F5:F5)","v":0},{"$f":"SUM(G5:G5)","v":5},{"$f":"SUM(D6:F6)/C6","v":0},null,"   KÖZHASZNÚ EGYESÜLET              NEM KÖZHASZNÚ EGYESÜLET"]
[]
[]
["F","KÖZHASZNÚ EGYESÜLET","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)","F","NEM KÖZHASZNÚ EGYESÜLET","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)"]
[null,"I. Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések",1,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"X\")","v":0},{"$f":"C10-D10-E10-F10","v":1},{"$f":"SUM(D10:F10)/C10","v":0},null,"Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések","-","-","-","-","-","-"]
[null,"II.  A sportegyesület, sportszövetség alapszabályára vonatkozó kérdések",15,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E6:E20,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIF(Közh_egyesület_!E6:E20,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E6:E20,\"X\")","v":0},{"$f":"C11-D11-E11-F11","v":15},{"$f":"SUM(D11:F11)/C11","v":0},null,"I.  A sportegyesület, sportszövetség alapszabályára vonatkozó kérdések",16,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E4:E19,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E4:E19,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E4:E19,\"X\")","v":0},{"$f":"K11-L11-M11-N11","v":16},{"$f":"SUM(L11:N11)/K11","v":0}]
[null,"III. Felügyelőbizottság vagy felügyelő szervre vonatkozó kérdések",3,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E22:E24,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E22:E24,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E22:E24,\"X\")","v":0},{"$f":"C12-D12-E12-F12","v":3},0,null,"II. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E21:E24,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E21:E24,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E21:E24,\"X\")","v":0},{"$f":"K12-L12-M12-N12","v":4},{"$f":"SUM(L12:N12)/K12","v":0}]
[null,"IV. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",1,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E26,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E26,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E26,\"X\")","v":0},1,0,null,"III. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E26:E29,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E26:E29,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E26:E29,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"V. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E28:E31,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E28:E31,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E28:E31,\"X\")","v":0},4,0,null,"IV.  Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",23,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E31:E53,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E31:E53,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E31:E53,\"X\")","v":0},23,0]
[null,"VI.  Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",21,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E33:E53,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E33:E53,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E33:E53,\"X\")","v":0},21,0,null,"V.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",82,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E136,\"I\")","v":1},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E136,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E136,\"X\")","v":0},81,1.2195121951219513E-2]
[null,"VII.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",84,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E55:E138,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E55:E138,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E55:E138,\"X\")","v":0},84,0,null,"VI. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E138:E141,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E138:E141,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E138:E141,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"VIII. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E140:E143,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E140:E143,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E140:E143,\"X\")","v":0},4,{"$f":"SUM(D17:F17)/C17","v":0},null,"VII. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E143:E154,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E143:E154,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E143:E154,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"IX. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E145:E156,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E145:E156,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E145:E156,\"X\")","v":0},{"$f":"C18-D18-E18-F18","v":12},{"$f":"SUM(D18:F18)/C18","v":0},null,"VIII. Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"+SUM(K19:K25)","v":43},{"$f":"+SUM(L19:L25)","v":0},0,0,43,0]
[null,"X. Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"+SUM(C20:C26)","v":43},{"$f":"+SUM(D20:D26)","v":0},0,0,{"$f":"+SUM(G20:G26)","v":43},{"$f":"SUM(D19:F19)/C19","v":0},null,"VIII./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E157:E168,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E157:E168,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E157:E168,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"X./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E159:E170,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E159:E170,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E159:E170,\"X\")","v":0},{"$f":"C20-D20-E20-F20","v":12},0,null,"VIII./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",8,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E170:E177,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E170:E177,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E170:E177,\"X\")","v":0},8,0]
[null,"X./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",8,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E172:E179,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E172:E179,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E172:E179,\"X\")","v":0},8,0,null,"VIII./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E179:E182,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E179:E182,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E179:E182,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"X./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E181:E184,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E181:E184,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E181:E184,\"X\")","v":0},4,0,null,"VIII./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E184:E187,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E184:E187,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E184:E187,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"X./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E186:E189,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E186:E189,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E186:E189,\"X\")","v":0},4,0,null,"VIII./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E189:E190,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E189:E190,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E189:E190,\"X\")","v":0},2,0]
[null,"X./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E191:E192,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E191:E192,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E191:E192,\"X\")","v":0},2,0,null,"VIII./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E192,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E192,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E192,\"X\")","v":0},1,0]
[null,"X./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E194,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E194,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E194,\"X\")","v":0},1,0,null,"VIII./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194:E205,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194:E205,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194:E205,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"X./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E196:E207,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E196:E207,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E196:E207,\"X\")","v":0},12,0,null,"IX.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E207:E221,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E207:E221,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E207:E221,\"X\")","v":0},15,0]
[null,"XI.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E209:E223,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E209:E223,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E209:E223,\"X\")","v":0},15,0,null,"X. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E223:E232,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E223:E232,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E223:E232,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XII. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E225:E234,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E225:E234,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E225:E234,\"X\")","v":0},10,0,null,"XI. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E234:E243,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E234:E243,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E234:E243,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XIII. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E236:E245,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E236:E245,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E236:E245,\"X\")","v":0},10,0,null,"XII. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",21,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E245:E265,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E245:E265,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E245:E265,\"X\")","v":0},21,0]
[null,"XIV. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",25,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E247:E271,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E247:E271,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E247:E271,\"X\")","v":0},25,{"$f":"SUM(D30:F30)/C30","v":0},null,"XIII. A kapott támogatások elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó kérdések",11,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E267:E277,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E267:E277,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E267:E277,\"X\")","v":0},11,0]
[null,"XV. A kapott támogatások elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó kérdések",11,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E273:E283,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E273:E283,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E273:E283,\"X\")","v":0},{"$f":"C31-D31-E31-F31","v":11},{"$f":"SUM(D31:F31)/C31","v":0},null,"XIV. A látvány-csapatsport támogatás igénybevételéhez kapcsolódó kérdések",17,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E279:E295,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E279:E295,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E279:E295,\"X\")","v":0},17,0]
[null,"XVI. A látvány-csapatsport támogatás igénybevételéhez kapcsolódó kérdések",17,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E285:E301,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E285:E301,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E285:E301,\"X\")","v":0},{"$f":"C32-D32-E32-F32","v":17},{"$f":"SUM(D32:F32)/C32","v":0},null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(K10:K31)-K18","v":272},{"$f":"SUM(L10:L31)-L18","v":1},{"$f":"SUM(M10:M31)-M18","v":0},{"$f":"SUM(N10:N31)-N18","v":0},{"$f":"K32-L32-M32-N32","v":271},{"$f":"+SUM(L32:N33)/K32","v":3.6764705882352941E-3}]
[null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(C10:C32)-C19","v":276},{"$f":"SUM(D10:D32)-D19","v":0},{"$f":"SUM(E10:E32)-E19","v":0},{"$f":"SUM(F10:F32)-F19","v":0},{"$f":"C33-D33-E33-F33","v":276},{"$f":"SUM(D33:F33)/C33","v":0}]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null," "]

{"sheet":"Útmutató","index":1,"n_rows":44,"n_cols":3,"rows_kept":44,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[1,1,1,2],[2,1,2,2],[3,1,3,2],[5,1,5,2],[10,1,12,2],[38,1,38,2],[9,1,9,2],[7,1,7,2],[17,1,17,2],[15,1,15,2],[16,1,16,2],[13,1,14,2]]}
[]
[null,"ÖNTESZT  ÚTMUTATÓ"]
[]
[null,"A sportegyesületek, sportszövetségek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
[null,"ÖSSZEGZŐ"]
[]
[null,"Az önteszt célja: "]
[null,"Az Állami Számvevőszék az ÁSZ törvényben előírt, az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználásának ellenőrzési feladata keretében ellenőrzi a sportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodását. A hivatkozott jogszabály szerint amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban – ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását – vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nAz Állami Számvevőszék az önteszttel a Sport törvény hatálya alá tartozó, alaptevékenységként sporttevékenység szervezését, valamint a sporttevékenység feltételeinek megteremtését meghatározó egyesületek és szövetségek jogszabályi előírásoknak megfelelő működését kívánja támogatni. A sportegyesületek, sportszövetségek működésükre és szakmai tevékenységük ellátására vonatkozóan költségvetési támogatásban vagy látvány-csapatsport támogatásban részesülhetnek, amelyre fokozott közérdeklődés irányul. \nTársadalmi elvárás a közpénzek értékelvű, rendeltetésszerű felhasználása, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságának megteremtése. A kérdéseinket, különösen az adott terület részletező kérdéseit úgy állítottuk össze, hogy abból a szervezet az alkalmazott gyakorlatot - pl. egy-egy szabályozás tartalmát - is le tudja ellenőrizni, illetve jó gyakorlathoz iránymutatást kapjon. A szabályozásokra vonatkozó kérdéseknél kiemelten fontos figyelembe venni a sportegyesület sajátosságait. Egy-egy szabályzat vonatkozásában megjelenítettünk több, a számviteli törvényből levezethető területet, azonban annak eldöntése, hogy az nem releváns az adott szervezet szempontjából, vagy ezidáig nem szabályozott területre mutat rá, az az adott sportegyesület sajátosságaitól függ, mérlegelése és eldöntése a kitöltő feladata. Az ÖSSZEGZŐ eredménye ennek függvényében fogja felhívni a figyelmet azokra a területekre, ahol javításra, pontosításra van szükség.\n\nAz önteszt kitöltése anonim, a rendszer nem gyűjt és nem tárol adatokat, célunk a törvényes működés elősegítése. "]
[]
[null,"Információk a teszt használatához:"]
[null,"Jelen Önteszt fájlban makrók kerültek elhelyezésre a könnyebb és átláthatóbb navigáció és szemléltetés céljából. A makrók működéséhez kérjük kattintson a \"Tartalom engedélyezése\" gombra, és a helyes működése érdekében szükség esetén engedélyezze a frissítésekete a felugró ablak \"Frissítés\" gombra kattintva!"]
[]
[]
[null,"Az Önteszt kitöltésének első lépése a \"Bevezető kérdések\" megválaszolása. A bevezető kérdések megválaszolását követően az Összegző felületen a bevezető kérdések összefoglaló táblázata felett megjelenik az Ön által, jogszabályi előírások figyelembevétele mellett adott válaszok alapján jellemző jogállása/működési formája. A bevezető kérdésekre adott válaszok alapján folyamatosan nyomon követheti az Összegző felületen a bevezető kérdésekre adott válaszok eredményeit, valamint az adott válaszokhoz kapcsolódó ajánlásokat. (pl. figyelmeztetés egymásnak ellent mondó kitöltés esetén) A bevezető kérdések teljes kitöltését követően az Összegzőn szöveges ajánlás jelenik meg az Ön által kitölteni javasolt tesztsorra vonatkozóan.\n\nEzt követően kiválaszthatja az Ön szervezetére jellemző működési formát. Ekkor kizárólag az Ön által választott működési formának megfelelő önteszt összegzője jelenik meg, ahol számszerűen láthatja az önteszt aktuális állapotát, készültségi szintjét, valamint a témakörönként adott válaszait. Természetesen valamennyi formára vonatkozó Önteszt összegző táblázata is megjeleníthető az \"Összes megjelenítése\" gombbal, azonban javasolt kizárólag az Önre jellemző önteszt megjelenítése.\n\nA kiválasztás alapján megjelenített önteszt összegző táblázatának első cellájára kattintva megkezdheti az önteszt kitöltését. Az önteszt kitöltésének aktuális állapotát az önteszt első és utolsó soraiban található piros \"Összegzőre\" kattintva folyamatosan nyomon követheti, átugorhat a még kitöltetlen kérdésekre, megnézheti az adott válaszai alapján javítandó területeket, ahol a gazdálkodás jogszabályhoz való igazítására van szükség.\n\nAz önteszt kitöltése bármikor megszakítható. Egyes kérdésekre adott válaszok esetén előre meghatározott kérdés/kérdéssor kitöltéséhez való ugrás javasolt.  A teszt fő kérdések és részletező kérdések mentén épül fel. Lehetőség van a részletező kérdések átugrására, és a következő témakör megválaszolására. Ugyanakkor minden esetben felhívjuk a kitöltő figyelmét, hogy akkor nyerhető teljesebb kép a szabályszerű működésről, ha a részletező kérdések is megválaszolásra kerülnek. Az aktuális teljeskörűséget, a kitöltöttség állapotát az \"Összegző\" felület diagramja szemlélteti, ahol a témakörönként adott válaszok arányait láthatja.\nA kitöltést a jogszabályi hely illetve szöveg támogatja.\nA jogszabályi hely értelmezésében illetve a kérdés megválaszolásában nyújt segítséget az Iránymutatás.\n\nA szervezet működésének, gazdálkodásának értékeléséhez a nem releváns kérdések megválaszolásakor az adott cellákban válassza az \"X\" lehetőséget. A cellát üresen is hagyhatja, azonban akkor az összegzőben megválaszolatlan kérdésként jelenik meg, ezért célszerű kitölteni. Javasoljuk azon kérdések megválaszolására is az \"X\" válasz lehetőségének alkalmazását, ahol nem jogszabályi előírásra, hanem jó gyakorlatként alkalmazott lehetőségre kérdez rá az önteszt, és a kérdésre adott válasza az \"N\" lenne, azonban azzal, hogy nem alkalmazza ill. nem szabályozza a kérdésben megemlített gyakorlatot, nem sért vele jogszabályt. Ilyen kérdések szinte minden témakörnél találhatók. (Jellemző példa erre a valamennyi formánál megtalálható, az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó 7. kérdés.)\n\nAz önteszt nem csak a szervezet szabályozásának és működése szabályozottságának átfogó megismerését támogatja, hanem egy adott probléma megoldásában is segítségére lehet. Amennyiben egy - egy felmerült kérdés megválaszolásához venné igénybe az önteszt nyújtotta segítséget, akkor a bevezető kérdések megválaszolása után használja az Összegző felületen a szervezeti sajátosságok alatt felsorolt részterületi választókat. Ebben az esetben a választott részterület kérdései kerülnek megmutatásra. Ez a funkció segítségére lehet abban, hogy az igen részletes és sok kérdést tartalmazó Öntesztben megtalálja azokat a kérdéseket és a kapcsolódó szabályozási helyeket, melyek ahhoz a témához igazodnak, amit kiválaszt, amelyek Önt éppen akkor foglalkoztatják. Ezzel a funkcióval szeretnénk erősíteni, hogy az Önteszt folyamatos támogatás, ne csak egyszeri segítség legyen.  "]
[]
[]
[null,"Alkalmazott jogszabályok hatálya: 2024.01.01."]
[null,"Alkalmazott jogszabályok és azok rövidítése: "]
[null,"Számv.tv.","2000. évi C. törvény a számvitelről"]
[null,"Ptk.","2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről"]
[null,"Cnytv.","2011. CLXXXI. törvény a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról"]
[null,"Eszámvr. ","479/2016. (XII.28.) Korm.rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól"]
[null,"Civil tv.\n","2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról"]
[null,"Civil vhr","350/2011. (XII.30.) Korm.rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről"]
[null,"Sport tv.","2004. évi I. törvény a sportról"]
[null,"ÁSZ tv.","2011. évi LVI. törvény az Állami Számvevőszékről"]
[null,"Ütv.","2011. évi CLXIII. törvény az ügyészségről"]
[null,"Kbt.","2015. évi CXLIII. törvény a közbeszerzésekről"]
[null,"Tao. Tv.","1996. évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról"]
[null,"Önkéntes tv.","2005. évi LXXXVIII. törvény a közérdekű önkéntes tevékenységről"]
[null,"Áht.","2011. évi CXCV. törvény az államháztartásról"]
[null,"Ávr.","368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról"]
[null,"Eszkr.","479/2016 (XII.28.) Korm. Rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól"]
[null,"107/2011. (VI.30.) Korm. rendelet","107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet a látvány-csapatsport támogatását biztosító támogatási igazolás kiállításáról, felhasználásáról, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint visszafizetésének szabályairól "]
[null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet az állami sport célú támogatások felhasználásáról és elosztásáról"]
[null,"765/2021.(XII.23.) Korm. rendelet","765/2021.(XII.23.) Korm. rendelet a nemzeti sportinformációs rendszerről "]
[null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet az állami sport célú támogatások felhasználásáról és elosztásáról"]
[]
[null,"Alkalmazott rövidítések: "]
[null,"ÁSZ","Állami Számvevőszék"]
[null,"NAV","Nemzeti Adó- és Vámhivatal"]
[null,"KEHI","Kormányzati Ellenőrzési Hivatal"]
[null,"MÁK ","Magyar Államkincstár"]
[null,"OBH","Országos Bírósági Hivatal"]

{"sheet":"Bevezető kérdések","index":2,"n_rows":10,"n_cols":6,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,1,0,4]]}
["ÖSSZEGZŐ","A sportsportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["I. Bevezető kérdések"]
["Sorszám","Kérdések ","Válasz (I/N)","Jogszabály","Iránymutatás","Jogszabályi előírás"]
["1.","A szervezet működési formája egyesület? ",null,"Ptk. 3:63. §","Kérem ellenőrizze, hogy a szervezete megfelel-e a Ptk. 3:63. § előírásainak. Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy.","Ptk. 3:63. § [Az egyesület fogalma]  \n(1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy.\n(2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára.\n(3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult.\n(4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat.\n(5) Az egyesület alapszabálya az egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilváníthatja.\n(6) Az alapszabályban az egyesület célja mellett meg kell határozni a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket."]
["2.","Az egyesület a sportról szóló 2004. évi I. törvény hatálya alá tartozik-e?",null,"Sport tv. 16. § (1) bek.","Kérem ellenőrizze, hogy az egyesület a Sport tv. hatálya alá tartozó sportegyesület, sportszövetség -e.\n","Sport tv. 16. §   (1) Sportsportegyesület – az e törvényben megállapított eltérésekkel – az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Civil tv.) és a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint működő olyan sportegyesület, amelynek alaptevékenysége a sporttevékenység szervezése, valamint a sporttevékenység feltételeinek megteremtése.  "]
["3.","A sportegyesület közhasznú jogállású szervezetnek minősül-e?",null,"Civil tv. 33. §","Kérem ellenőrizze, hogy a sportegyesületet, sportszövetséget a nyilvántartó bíróság közhasznú jogállású szervezetként tartja-e nyilván.","Civil tv. 33. § A közhasznú szervezetté minősíthető szervezet közhasznú jogállását a közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétellel szerzi meg (a továbbiakban: közhasznúsági nyilvántartásba vétel)."]
["4.","A sportegyesület, sportszövetség részesült-e költségvetési támogatásban?",null,"Áht. 48.§ (1)\n474/2016. Korm.rendelet 14.§","Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség részesült költségvetési támogatásban, akkor kitöltendő a \"Költségvetési_támogatások\" kérdéssor.","Áht. 48. § (1) bekezdés b) pontja, : Az államháztartás alrendszerei terhére támogatás támogatói okirattal vagy támogatási szerződéssel jogszabály vagy egyedi döntés (továbbiakban: támogatási döntés) alapján, pályázati úton vagy pályázati rendszeren kívül nyújtható.\n474/2016. Korm. rendelet 14. §, :A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő hatvan napon belül kell megkötni."]
["5.","A sportegyesület, sportszövetség látvány-csapatsportban működő szervezetnek minősül-e?",null,"Tao.tv.4.§ 41.","Amennyiben igen a válasz, akkor kitöltendő a \"Látvány_csapatsport_támogatás\" kérdéssor.","Tao.tv.4.§ 41.: látvány-csapatsport: a labdarúgás, a kézilabda, a kosárlabda, a vízilabda, a\njégkorong, valamint a röplabda sportág;"]
[]
["ÖSSZEGZŐ"]

{"sheet":"Közh_egyesület_","index":3,"n_rows":301,"n_cols":8,"rows_kept":301,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,4,0,6],[1,0,1,2],[36,6,38,6],[42,5,44,5],[42,6,44,6],[157,2,157,3],[170,2,170,3],[179,2,179,3],[203,5,205,5],[203,7,205,7],[180,5,181,5],[180,7,181,7],[171,6,174,6],[171,7,172,7],[184,2,184,3],[189,2,189,3],[194,2,194,3],[163,6,164,6],[278,5,281,5],[278,6,281,6],[278,7,281,7],[238,6,239,6],[5,5,5,6],[10,6,11,6],[180,6,181,6],[203,6,205,6],[212,6,222,6],[212,5,222,5],[236,6,237,6],[212,7,222,7],[10,7,11,7],[42,7,44,7],[36,7,38,7],[246,5,246,6],[251,5,251,6],[276,5,277,5],[276,6,277,6],[276,7,277,7],[252,5,253,5],[252,6,253,6],[252,7,253,7],[285,7,287,7],[297,5,300,5],[297,6,300,6],[297,7,300,7],[288,5,289,5],[288,7,289,7]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A sportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz (I/N/X)","Jogszabály ","Iránymutatás","Jogszabály pontos szövege"]
["I. ",null,null,"Közhasznú jogállásra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A3","v":"I. "},1,null,"\nAz illetékes bíróság a sportegyesületet, sportszövetséget mint közhasznú jogállású szervezetet tartja-e nyilván, rendelkeznek-e bírósági döntéssel a nyilvántartásba vételről?\n",null,"Cnytv. 4. § és 44. §","Javasoljuk ellenőrizze, hogy a Cnytv.  4. § és 44. § alapján a bíróság rendelkezett-e szervezetük nyilvántartásba vételéről. \n","Cnytv. \n4. § A bíróság tartja nyilván\na) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ectv.) alapján létrehozott egyesületet,\n44. § (1) A bíróság a szervezet - illetve alapítvány esetében az alapító vagy az alapítvány - kérelmére polgári nemperes eljárásban dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Alapítvány esetében a kérelmet az alapítónak kell benyújtania, ha a kérelemben úgy nyilatkozik, hogy a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat nem tartalmazza az Ectv.-ben előírt rendelkezéseket. Az eljárásra a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. "]
["II.",null,null," A sportegyesület, sportszövetség alapszabályára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A5","v":"II."},0,null,"\nKívánja kitölteni az alapszabályra vonatkozó kérdéssort?\n",null,"\nA létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapszabálynak a sportegyesület, sportszövetség gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk a sportegyesület, sportszövetség működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapszabálynak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek a sportegyesület, sportszövetségre vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket a sportegyesület, sportszövetségnek a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. a sportegyesület, sportszövetség szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség alapszabályának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk.\n\n"]
[{"$f":"A6","v":"II."},1,null,"\nAz alapszabályban a sportegyesület, sportszövetség célja meghatározásra került-e?\n",null,"Ptk. 3:63. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került meghatározásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy.\n","Ptk. 3:63. § [Az egyesület fogalma]  \n(1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy."]
[{"$f":"A7","v":"II."},2,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e, hogy a sportegyesület, sportszövetség mely, a céljának megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult?\n ",null,"Ptk. 3: 63. § (2)-(3) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került meghatározásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség mely, a sportegyesület, sportszövetségi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult.","Ptk. 3: 63. § (2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára.\n(3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult."]
["II.",3,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy  a sportegyesület, sportszövetség a vagyonát céljának megfelelően használhatja, a vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat ? \n",null,"Ptk. 3: 63. § (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került szabályozásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat.\nTovábbá felhívjuk szíves figyelmét, hogy azoknak a sportegyesület, sportszövetségeknek, amelyek adományosztó civil szervezeteknek minősülnek (a Civil tv. 2. § 2. pontjában foglalt definíció alapján), az alapszabályának tartalmaznia kell az adományosztást, mint alapcélt.\n","Ptk. 3: 63. § (4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat."]
["II.",4,null,"\nAz alapszabályban a sportegyesület, sportszövetség célja mellett meghatározták-e a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket?\n ",null,"Ptk. 3:63. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban a sportegyesület, sportszövetség célja mellett mely, a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket határozták meg.","Ptk. 3:63. § (6) Az alapszabályban az egyesület célja mellett meg kell határozni a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket."]
["II.",5,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy a sportegyesület, sportszövetség tagja jogosult a sportegyesület, sportszövetség tevékenységében részt venni? \n",null,"Ptk. 3:65. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy  a sportegyesület, sportszövetség tagja jogosult a sportegyesület, sportszövetség tevékenységében részt venni és a sportegyesület, sportszövetség tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg.\nA kérdés a fejezet bevezetőjében írtak szerint az alapszabály megismerését célozza, az alapszabály nem kötelező elemére kérdez rá.","Ptk. 3:65. § \n(1) Az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni.\n(2) Az egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg."]
["II.",6,1,"\nHa igen, akkor az alapszabály kitér-e arra, hogy a sportegyesület, sportszövetség  tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik? \n",null,"Ptk. 3:65. § (2) bek."]
["II.",7,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy a sportegyesület, sportszövetség tagjai nem kötelesek vagyoni hozzájárulást teljesíteni, és a tag a sportegyesület, sportszövetség tartozásaiért saját vagyonával nem felel?\n ",null,"Ptk. 3:65. § (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a sportegyesület, sportszövetség tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag a sportegyesület, sportszövetség tartozásaiért saját vagyonával nem felel.\nA kérdés a fejezet bevezetőjében írtak szerint az alapszabály megismerését célozza, az alapszabály nem kötelező elemére kérdez rá.\n","Ptk. 3:65.§ (4) Az egyesület tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel."]
["II.",8,null,"\nAz alapszabályában határoztak-e meg tagi kötelezettségeket, melyek teljesítésére a sportegyesület, sportszövetségi tagok kötelezettek?\n",null,"Ptk. 3:66. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként határozták meg a sportegyesület, sportszövetségi tag tagi kötelezettségét, mely(ek) teljesítésére kötelezett a sportegyesület, sportszövetség tagja. (a sportegyesület, sportszövetség tagja nem veszélyeztetheti a sportegyesület, sportszövetség céljának megvalósítását és a sportegyesület, sportszövetség tevékenységét.)\n","Ptk. 3:66. §  \n(1) Az egyesület tagja köteles az alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére.\n(2) Az egyesület tagja nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét."]
["II.",9,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szervét? \n\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) és (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szerve a közgyűlés.\nHa az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, akkor meg kell határozni a küldöttek választásának módját is. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni.\n","Ptk. 3:71. §  [Közgyűlés, a közgyűlés hatásköre. A küldöttgyűlés]  \n(1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés. \n(4) Ha az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, meg kell határoznia a küldöttek választásának módját. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni."]
["II.",10,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztségviselőkről?\n",null,"Ptk. 3:77. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a sportegyesület, sportszövetség ügyvezetését a sportegyesület, sportszövetség ügyvezetője vagy az elnökség látja el. (a sportegyesület, sportszövetség vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai.)\n","Ptk. 3:77. § [Az ügyvezetés ellátása]  \nAz egyesület ügyvezetését az egyesület ügyvezetője vagy az elnökség látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai."]
["II.",11,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e az elnökséget érintő szabályokról?\n",null,"Ptk. 3:78. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n\n","Ptk. 3:78. § [Elnökség]  \n(1) Az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n(2) Az elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni.\n(3) Az elnökség határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza."]
["II.",12,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztviselők megbízatásáról?\n",null,"Ptk. 3:79. §","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a vezető tisztségviselőket a sportegyesület, sportszövetség tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható a sportegyesület, sportszövetség tagjain kívüli személyekből. Továbbá miként vették figyelembe, hogy ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól. Az öt évnél hosszabb időre szóló vezető tisztségviselői megbízás az öt évet meghaladó részében semmis.","Ptk. 3:79. § [A vezető tisztségviselői megbízatás]  \n(1) Ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól.\n(2) Az öt évnél hosszabb időre szóló vezető tisztségviselői megbízás az öt évet meghaladó részében semmis.\n(3) A vezető tisztségviselőket az egyesület tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható az egyesület tagjain kívüli személyekből."]
["II.",13,null,"Az alapszabályban rendelkeztek-e az ügyvezetés feladatairól?",null,"Ptk. 3:80. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy az ügyvezetés feladatkörébe tartozik:\na) a sportegyesület, sportszövetség napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) a sportegyesület, sportszövetségi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) a sportegyesület, sportszövetség jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és a sportegyesület, sportszövetség szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás a sportegyesület, sportszövetségtel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) a sportegyesület, sportszövetség határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) a sportegyesület, sportszövetség működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) a sportegyesület, sportszövetséget érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés.\n","Ptk. 3:80. §   [Az ügyvezetés feladatai]  \nAz ügyvezetés feladatkörébe tartozik\na) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés."]
["II.",14,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e felügyelőbizottság létrehozásáról?\n",null,"Ptk. 3:82. §","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, abban miként vették figyelembe, hogy kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja, illetve ha a közhasznú szervezet éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) meghaladta az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn.\n(A felügyelőbizottság feladata a sportegyesület, sportszövetségi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és a sportegyesület, sportszövetségi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése.)\n\n","Ptk. 3:82. §  [A felügyelőbizottság létrehozásának kötelező esetei]  \n(1) Kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja. Az alapszabály ettől eltérő rendelkezése semmis.\n(2) A felügyelőbizottság feladata az egyesületi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. \n\n"]
["III. ",null,null,"Felügyelőbizottság vagy felügyelő szervre vonatkozó kérdések"]
["III. ","1.",null,"Az alapítók/tagok létrehozták-e a felügyelőbizottságot?",null,"Ptk. 3:82. § (1) bek,\nCivil tv. 40. § (1) bek","\nJavasoljuk tekintse át , hogy kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja, illetve ha a közhasznú szervezet éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) meghaladta az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn.\n(A felügyelőbizottság feladata a sportegyesület, sportszövetségi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és a sportegyesület, sportszövetségi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése.)\n\n","Ptk. 3:82. §  [A felügyelőbizottság létrehozásának kötelező esetei]  \n(1) Kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja. Az alapszabály ettől eltérő rendelkezése semmis.\nCivil tv. 40. § (1) Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn.  \n"]
["III. ","2.",null,"A sportegyesület, sportszövetség a felügyelőbizottság létrehozásakor betartotta-e az összeférhetetlenségi szabályokat?",null,"Civil tv. 2. § 17. pont., 38. § (3) bek a)-d) pont. Ptk. 8:1. § 1. pontja","Javasoljuk tekintse át, hogy a felügyelőbizottság létrehozásakor betartották-e az összeférhetetlenségi szabályokat,megvizsgálták-e, hogy  ki nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja. ","Civil tv. 38.§ (3) Nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki a) a döntéshozó szerv, illetve az ügyvezető szerv elnöke vagy tagja (ide nem értve\naz egyesület döntéshozó szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be),b) a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére\nPtk. 8:1. § (1) E törvény alkalmazásában1. közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a\nmostoha- és a nevelt gyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő és a testvér;\nirányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,\nc) a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által\ntagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást –, illetve\nd) az a)–c) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója"]
["III. ","3.",null,"A felügyelő szerv elkészítette-e az ügyrendjét?",null,"Civil tv. 40. § (2) bek","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy amennyiben jogszabályi előírás vagy a sportszövetség, sportegyesület döntése alapján FB működött - az FB rendelkezzen a jogszabályban előírt ügyrenddel.","Civil tv. 40.§ (2) A felügyelő szerv ügyrendjét maga állapítja meg."]
["IV. ",null,null,"Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A25","v":"IV. "},1,null,"\nA jogszabályi előírások alapján a közhasznú jogállású sportegyesület, sportszövetség  a könyveit -  legalább a közhasznúság megszerzésének évétől -  a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette-e?\n",null,"Számv. tv. 6.§ (2) bek. és 8.§ (4)  bek. \n\n\nEszámvr. 9. § (4)-(5)  bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy ha szervezetük közhasznú jogállású, a bírósági nyilvántartásba vétel évétől kötelező a kettős könyvvitel szabályai szerint vezetni a könyveit. ","Számv. tv.\n6. § (2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.  \n8. §  (4)   Egyszeres könyvvitellel alátámasztott - a (2) bekezdés d) pontja szerinti - egyszerűsített beszámolót készíthet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5-6. §-okban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.\nEszámvr. \n9. § (4)  Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden olyan egyéb szervezet, amelynek a 3. § (3) bekezdése, valamint az 51. § szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia.\n(5) Kettős könyvvitelt köteles vezetni a közhasznú jogállású egyéb szervezet. Ha a közhasznú jogállás megszerzésére az üzleti év során (év közben) kerül sor, úgy a kettős könyvvitel szabályainak alkalmazása már a közhasznú jogállás megszerzésének üzleti évére is vonatkozik."]
["V.",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A27","v":"V."},1,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség éves bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot,  a sportegyesület, sportszövetség eleget tett-e a számviteli beszámolóra vonatkozó kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek? \n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában a szervezet éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) meghaladta-e a 300 millió forintot. Ha igen, Önök számára a könyvvizsgálat kötelező. ","Eszámvr. \n16. § (1)   Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A28","v":"V."},2,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy a szervezet (az alapszabály alapján vagy a közgyűlés) döntött-e arról - mivel a szervezet számára jogszabályi előírás nem tette kötelezővé a könyvvizsgálatot -, hogy könyvvizsgálót bíz meg a beszámoló felülvizsgálatával.\n (Önök abban az esetben is dönthetnek arról, hogy könyvvizsgálót bíznak meg a beszámoló felülvizsgálatával,  ha a szervezet számára jogszabályi előírás nem tette kötelezővé a könyvvizsgálatot.)\n","Eszámvr. \n16. § (1)   Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["V.",3,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék elutasítását tartalmazó könyvvizsgálói jelentést a szervezet - fő szabályként az üzleti évet követő május 31-ig - leltétbe helyezte-e, illetve közzé tette-e. ","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget."]
[{"$f":"A28","v":"V."},4,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden részén feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze, hogy amennyiben a szervezet nem volt könyvvizsgálatra kötelezett, és beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de köteles volt beszámolóját közzétenni, úgy a beszámoló minden részén (mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet) kötelezően feltüntette-e a következő szöveget: \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"","Eszámvr.\n17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["VI. ",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A32","v":"VI. "},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség elkészítette-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a szervezet a beszámolóját elkészítette-e. Amennyiben igen, javasoljuk vizsgálja meg teljesült-e, hogy a szervezet a beszámolóját könyvei lezárását követően, az év utolsó napjával, mint mérlegfordulónappal készítette-e el.","Eszámvr.\n7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A33","v":"VI. "},2,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze szervezete beszámolóját, hogy az naptári évre vonatkozóan készült-e el, kivételt ez alól csak az képez, ha adott évben alakult, vagy év közben szűnt  meg. ","Eszámvr.\n7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
["VI. ",3,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, a sportegyesület, sportszövetség egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy legalább egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az a szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot. \n(A szervezet saját döntése szerint választhatja a Szám.tv. előírásai szerinti éves beszámoló készítését is.)","Eszámvr.  \n8. § (2)   Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["VI. ",3,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VI. ",3,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet egyszerűsített éves beszámolója az Eszámvr. 3. melléklete szerinti mérlegből és a 4. melléklete szerinti eredménykimutatásból, valamint a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll-e.","Eszámvr.  \n7. §  (6)   Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["VI. ",3,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["VI. ",3,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["VI. ",3,4,"A kiegészítő melléklet tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is?",null,"Civil tv. 29. § (4)-(5)  bek.\n\n","\nJavasoljuk ellenőrizze, hogy a szervezet beszámolójának kiegészítő melléklete tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is, a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. (Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni.) Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, részletezett adatokat, továbbá a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat.\n","Civil tv. \n29. § (4)   A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.\n(5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["VI. ",4,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - a sportegyesületnél, sportszövetségnél - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor a sportegyesület, sportszövetség kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a szervezetnek, amennyiben az Eszámvr.-ben meghatározott mutatók közül kettő értéke a szervezetnél meghaladta az alábbiak szerinti értéket, akkor a kettős könyvvitel alapján a Számv. tv. szerinti éves beszámolót kellett készítenie:\n- a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n- az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n- az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.","Eszámvr. \n8. § (3)  Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["VI. ",4,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VI. ",4,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Javasoljuk ellenőrizze, hogy ha a szervezetnek a Számv.tv szerinti éves beszámolót kellett készítenie, vagy saját választása szerint azt készített, akkor az tartalmazta-e a Számv. tv. szerinti mérleget, eredménykimutatást, kiegészítő mellékletet.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c)   a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő\nmellékletből áll. Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést is kell készíteni.\n(2) Az egymást követő üzleti évek éves beszámolóinak összehasonlíthatóságát a\nmérleg és az eredménykimutatás szerkezeti felépítésének, tagolásának és\ntartalmának, valamint a mérlegtételek értékelési elveinek és eljárásainak\nállandóságával kell biztosítani.\n(3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az\nelőző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a\nkiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés\naz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t\nállapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig\nmegismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások\nmiatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző\név adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás\ntárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is\nkülön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re\nvonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok.\n(3a) Amennyiben az adóhatósági ellenőrzés megállapítása a (3) bekezdés előírása\nalapján elszámolásra került, de azt a következő üzleti év(ek)ben, legkésőbb a\nmérlegkészítés időpontjáig az illetékes hatóság, bíróság jogerősen megváltoztatta,\nakkor ennek hatását a tárgyévre vonatkozóan kell elszámolni.\n(4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve\nha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra\nmegváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben\nszámszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg\nkell adni.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során\nelőállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási\nköltsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még\nvárhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára,\nlegfeljebb a próbaüzemeltetés – bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett –\nköltségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét\ncsökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra\nelkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
["VI. ",4,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["VI. ",4,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["VI",5,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet beszámolója -  a Számv. tv. és az Eszámvr. szerint az üzleti évet követő év május 31-ig  - letétbe lett-e helyezve, illetve közzé lett-e téve. ","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
[{"$f":"A46","v":"VI"},5,2,"\nA sportegyesület, sportszövetség  amennyiben saját honlappal rendelkezik- főszabály szerint - május 31-ig,  gondoskodott-e a beszámoló és a közhasznúsági melléklet saját honlapon való közzétételéről?\n",null,"Civil tv. 30. § (4) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet beszámolója (mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet) -  a Számv. tv. és az Eszámvr. szerint az üzleti évet követő év május 31-ig  - közzé lett-e téve a szervezet honlapján. ","Civil tv. 30.§ (4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a bezsámoló, valamint a közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. "]
[{"$f":"A46","v":"VI"},6,null,"Rendelkezik-e a sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"Számv. tv.  153. § (1)  bek. és 154. §  (1) bek. \n\nEszámvr.  7. § (4)  bek. c) pont és   17. § (4)  bek.\n\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Javasoljuk tekintse át a beszámolóhoz kapcsolódó dokumentációt, mert a Civil tv. szerint, a szervezet számviteli beszámolóját a jóváhagyásra jogosult testületnek el kell fogadnia.  ","Számv. tv. \n 153. § (1)   A kettős könyvvitelt vezető, cégjegyzékbe bejegyzett vállalkozó köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt, valamint az adózott eredmény felhasználására (az osztalék jóváhagyására) vonatkozó határozatot az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni ugyanolyan formában és tartalommal (szövegezésben), mint amelynek alapján a könyvvizsgáló az éves beszámolót vagy az egyszerűsített éves beszámolót felülvizsgálta.\n154. § (1)   Minden kettős könyvvitelt vezető vállalkozó (ideértve a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepét is) köteles az éves beszámolót, illetve az egyszerűsített éves beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt közzétenni.\nEszámvr. \n7.§ (4) A beszámoló lehet:\na) egyszerűsített beszámoló,\nb) egyszerűsített éves beszámoló,\nc)   a Tv. szerinti éves beszámoló. (Számv. tv.)\nEszámvr. 17. § (4) Az (1) és (2) bekezdésben, valamint a 25. §-ban meghatározottaktól eltérő egyéb szervezetnek, amelynek sem nyilvánosságra hozatali, sem közzétételi, sem beszámoló letétbe helyezési kötelezettsége nincs, a beszámolóját legkésőbb az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig kell elkészítenie és a jóváhagyásra jogosult testülettel elfogadtatnia.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.  \n"]
["VI",7,null,"A sportegyesület, sportszövetség a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek. és 46. § (1) bek. \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Javasoljuk tekintse át a beszámolóhoz kapcsolódó dokumentációt, mert a szervezetnek a Civil tv. szerint, a beszámoló mellett a közhasznúsági mellékletet is el kellett készítenie, a jóváhagyásra jogosult testületnek el kellett fogadnia, illetve a szervezetnek közzé kellett azt tennie.  ","Civil tv. \n29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\n46. § (1)   A közhasznú szervezet, valamint közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni.\nCivil. vhr. - a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről\n12. § (1)   A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja."]
["VI",8,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 20 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Javasoljuk győződjön meg róla, hogy ha a szervezet éves (éves szintre számított) bevétele az előző két év átlagában meghaladta a 20 millió forintot, akkor a beszámoló készítését - az Eszámvr. szerint  - legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e. ","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2)   Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.\n"]
[{"$f":"A50","v":"VI"},9,null,"\nHa a sportegyesület, sportszövetség a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át a beszámoló dokumentációját, mert ha a szervezet a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, egy éven belül pótolnia kell azt. A bíróság a letétbe helyezés és közzététel  hiányában, illetve annak pótlása elmaradása esetén a szervezetet pénzbírsággal sújthatja.\n ","Civil tv.\n30. § (5)   Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
[{"$f":"A49","v":"VI"},10,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a számviteli beszámolót alátámasztó dokumentációt, mert a szervezet az üzleti évről készített beszámolót, valamint az azt alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.","Számv. tv. \n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n169. § (1)  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.\n"]
[{"$f":"A52","v":"VI"},10,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a számviteli beszámolót alátámasztó dokumentációt, hogy a könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez rendelkezésre álló leltár megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. A mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és a Számv. tv. előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - a Számv. tv. 69. § (5) bekezdés figyelembevételével - a szervezetnek a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VII.",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A54","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","\nFelhívjuk szíves figyelmét, hogy a kettős könyvvitelt vezető szervezetek kötelesek kiegészítő mellékletet készíteni. \nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet, melybe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket a számviteli törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára - a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően - szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos - más jogszabályban előírt - információkat is.\nEzen felül szíveskedjen figyelembe venni, hogy a kiegészítő mellékletben értékelni kell a szervezet valós vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét, az eszközök és a források összetételét, a saját tőke és a kötelezettségek tételeinek alakulását, a likviditás és a fizetőképesség, valamint a jövedelmezőség alakulását.\nA számviteli politika meghatározó elemeit és azok változását, a változás eredményre gyakorolt hatását a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.\nAz egyszersített éves beszámolót készítőnek a Számv. Tv. 96. § (4) bekezdése szerinti szűkített tartalommal kell elkészítenie a kiegészítő mellékletet.","Számv. tv. 88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni."]
[{"$f":"A55","v":"VII."},1,0,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VII.",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert és annak főbb jellemzőit.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VII.",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell  az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VII.",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az értékcsökkenés elszámolásának gyakoriságát.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VII.",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az egyes mérlegtételeknél alkalmazott, az előző üzleti évtől eltérő eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VII.",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az egyes mérlegtételeknél alkalmazott, az előző üzleti évtől eltérő eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, és az eredményre gyakorolt hatását.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VII.",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["VII.",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["VII.",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik. \nJavasoljuk tekintse át, hogy az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a szervezet pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat a kiegészítő melléklet tartalmazza-e.\n\nTovábbi információ: az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a szervezet pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését.\n","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["VII.",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével.","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["VII.",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)\n","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VII.",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)\n","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VII.",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VII.",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VII.",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VII.",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VII.",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a mérlegben azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VII.",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségek teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["VII.",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról a Számv. tv. külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a szervezet pénzügyi helyzetének megítéléséhez.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["VII.",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén az általános értékelési eljárásokat. Ezek részletezése a további kérdésekben. ","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl\n- a jogszabály további pontjait lásd alább -"]
["VII.",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát).","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["VII.",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["VII.",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["VII.",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["VII.",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv.  59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét).","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["VII.",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["VII.",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva.","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
[{"$f":"A82","v":"VII."},21,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatták-e támogatásonként a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket?\n",null,"Civil. tv. 29 § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatokat.\n\nTovábbi információ: támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni.\n","Civil tv. 29. § (4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat."]
[{"$f":"A82","v":"VII."},22,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységek és programok?\n",null,"Civil. tv. 29 § (5) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat.","Civil tv. 29 § (5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["VII.",23,null,"Amennyiben élt a szervezet az értékhelyesbítés lehetőségével, akkor azt a kiegészítő mellékletében bemutatta-e?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4/a) bek. ","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében, ha a szervezet élt az értékhelyesbítés lehetőségével, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben.\n","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a)   Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["VII.",23,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4/a) bek. ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében, ha a szervezet élt az értékhelyesbítés lehetőségével a kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a)   Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.\n"]
["VII.",24,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek.","Számv. tv. 96. § (3a)   A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VII.",25,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek.","Számv. tv. 96. § (3a)   A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VII.",26,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n",null,null," Amennyiben éves beszámolót készít, a szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VII.",27,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeget, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban.\n\nTovábbi információk:\n- éves beszámolót készítő szervezetnél ez a kötelezettség egybeesik a Civil tv. 29. § (4) bek. előírásaival \n- támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni.\n","Számv. tv. 93 §\n(3)   A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VII.",28,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeget, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban.\n\nTovábbi információ: \n- éves beszámolót készítő szervezetnél ez a kötelezettség egybeesik a Civil tv. 29. § (4) bek. előírásaival\n-támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni.\n","Számv. tv. 93 §\n(3)   A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VII.",29,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet, melynek éves beszámoló esetén tartalmaznia kell a cash flow kimutatást is.","Számv. tv. 88. §  (6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."]
["VII.",30,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen utalnia kell a kiegészítő mellékletben.","Számv. tv. 88. §  (8)   Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\na) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá\n"]
["VII.",30,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat.","Számv. tv. 88. §  (8)   Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VII.",30,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve.","Számv. tv. 88. §  (8)   Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VII.",31,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló, vagy az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a szervezet könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló, vagy az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésével kapcsolatban könyvviteli szolgáltatást végző természetes személyt vagy olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja rendelkezik okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Számv. tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett. Az így megbízásra került személy nyilvántartásba vett nyilvános adatait fel kell tüntetni a kiegészítő mellékletben.","Számv. tv. 88. §  (9)   Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy - a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő - nyilvános adatait."]
["VII.",32,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek.","Számv. tv. 88. §  (10)   A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek."]
["VII.",33,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása.\n","Számv. tv. 89 § (1)   A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:\na) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak leányvállalata,\nb) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amelyet a mellékletet készítő vállalkozó más vállalkozóval közösen vezet,\nc) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak társult vállalkozása,\nbemutatva külön-külön azok saját tőkéjét, jegyzett tőkéjét, tartalékait, a birtokolt részesedés arányát, a legutolsó üzleti év adózott eredményét; továbbá\nd) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása."]
["VII.",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan.","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;"]
["VII.",35,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan.","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;\n"]
["VII.",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni.","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni."]
["VII.",37,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni a szervezet székhelyét - pontos címét, elérhetőségét -. Amennyiben az éves beszámolót interneten is közzéteszi, akkor be kell mutatni annak az internetes honlapnak a pontos címét, elérhetőségét, ahol a beszámolót közzéteszi. ","Számv. tv. 89 § (5)   A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és - ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét."]
["VII.",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VII.",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) a halasztott ráfordításoknak,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VII.",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nc) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VII.",41,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VII.",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva.  ","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["VII.",43,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a mérlegen kívüli tételeket, így a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben.\n","Számv. tv. 90 § (4)   A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)   mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VII.",43,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben.","Számv. tv. 90 § (4)   A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)   mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VII.",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni.\n","Számv. tv. 90 § (4)   A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb)   a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["VII.",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash flow-ra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben.","Számv. tv. 90 § (4)   A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc)   a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["VII.",46,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n\nTovábbi információ: hátrasorolt eszköz az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni.\n","Számv. tv. \n90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n3. § (8) 19. hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni; "]
["VII.",47,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. ","Számv. tv. 90 § (6) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["VII.",{"$f":"B113+1","v":48},null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["VII.",{"$f":"B114+1","v":49},null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek, ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VII.",49,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek, ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VII.",{"$f":"B116+1","v":50},null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["VII.",{"$f":"B117+1","v":51},null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
["VII.",52,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
[{"$f":"A119","v":"VII."},{"$f":"B119+1","v":53},null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VII.",53,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét. \n","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VII.",54,null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatott terven felüli értékcsökkenés vagy visszaírt terven felüli értékcsökkenés esetében, ha volt jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása, akkor azok elszámolásának indokait is ismertetni kell.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VII.",{"$f":"B122+1","v":55},null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VII.",56,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VII.",57,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["VII.",58,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a szervezet gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki).","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) *  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["VII.",59,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól.","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) *  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["VII.",60,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - Számv. tv.  92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  ","Számv. tv. 94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["VII.",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["VII.",62,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["VII.",63,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét.","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["VII.",64,null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát, amennyiben az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. ","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VII.",64,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében abban az esetben, ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor annak okát a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["VII.",{"$f":"B133+1","v":65},null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VII.",66,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok.\n","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VII.",67,null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["VII.",68,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a mérleg tagolásához a szervezet az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a szervezet az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VII.",69,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben a szervezet az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. ","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VIII.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A139","v":"VIII."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a szervezet számviteli politikájának elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv.tv.\n14. § (3)A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A140","v":"VIII."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesületnél, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\nTovábbi információ: a civil szervezetek gazdálkodására vonatkozó jogszabályok változásai: \n- az Eszámvr. 2022. január 01-jétől az (ár)bevétel helyett a bevétel kifejezést használja;\n- a Számv. tv. 2022. január 01-jétől a számla/nyugta helyett a számviteli bizonylat kifejezést használja; \n- az Eszámvr. szerint 2023. január 01-jétől a kettős könyvvitelt vezető és éves beszámolót készítő civil szervezetnek nem kell üzleti jelentést készítenie.\n","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politikában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (4)  bek.\n","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a számviteli politika előírásai biztosítják-e azt, hogy a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő módszereket és eszközöket alakították ki ahhoz, hogy a törvényi előírásokat végrehajtsák. \nJavasoljuk tekintse át, hogy a számviteli politikában a törvényben biztosított választási lehetőségek közül meghatározták-e a sportegyesület, sportszövetségre vonatkozó szabályokat, ennek keretében tartalmaz-e előírást a számviteli politika például a\n- a beszámolás formájára,\n- a beszámolót alátámasztó könyvvezetésre,\n- a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszerre, annak főbb jellemzőivel,\n- az üzleti év meghatározására, \n- a mérlegfordulónapjára, \n- a mérlegkészítés időpontjára,\n- a beszámoló közzétételére.\nMeghatározhatók a számviteli politikában (vagy a Számv. tv. 167. § (3) előírásaival összhangban egyéb szabályzatban): \n- a gazdasági művelet elrendelésére-, az utalványozásra-, a rendelkezés végrehajtásának igazolására-, ellenőrzésére jogosult személy(ek),\n- a kötelezettségvállalásra, a szerződéskötésre jogosult személy(ek), szabályok.\nTovábbá minden olyan, a Számv.tv.-ben biztosított választási lehetőségről történő döntés, melyet a számviteli politikában, vagy az annak keretében elkészített szabályzatokban szerepeltetni kell, és a számviteli politika elkészítésért felelős személy döntése szerint azt a számviteli politikában kívánja rögzíteni, vagy más szabályozással egybehangzóan itt is megjeleníteni.\nIlyen lehet például - a teljesség igénye nélkül - :\n- a deviza, a valuta készlet esetén annak nyilvántartására használt árfolyam,\n- a készletek nyilvántartásakor alkalmazott nyilvántartás módja, \n- mennyiségi leltárfelvételnek a törvényi előírtnál gyakrabban történő alkalmazása, stb.\n  ","Számv. tv.   14. §\n(4)   A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni."]
["VIII.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy szervezete a számviteli elszámolások és az értékelések tekintetében meghatározta-e minden esetben ahol ez felmerülhet, hogy mit tekint  lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak illetve, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, és az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.","Számv. tv.   14. §\n(4)   A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["IX.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A144","v":"IX."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (11) bek.\n","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát.\nKérjük vegye figyelembe, hogy az üzleti évről készített beszámolót, valamint az azt alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.\nNem válasz esetén: \nFelhívjuk figyelmét, hogy abban az esetben ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A145","v":"IX."},1,1,"Az  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy kiadmányozta-e? ",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (12) bek.\n","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosult személy gondoskodott-e. ","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["IX.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesületnél, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",2,0,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["IX.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és 69. § (1) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához, a számviteli politikának és az annak keretében elkészített szabályzatoknak megfelelően, olyan leltárt kell összeállítani és a Számv. tv. előírásai szerint legalább 8 évig megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - a Számv. tv. 69. § (5) bekezdés figyelembevételével - a szervezetnek a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben úgy, hogy az elkészült leltár leginkább megfeleljen a szervezet adottságainak és körülményeinek. ","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["IX.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban rögzíteni kell az adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy  ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel kell végrehajtani.\n","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["IX.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban rögzíteni kell a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel kell végrehajtani.\n","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["IX.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződnie?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában rögzíteni kell a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy  minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál a leltározást egyeztetéssel kell elvégezni.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["IX.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","\nJavasoljuk vegye figyelembe, hogy az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában rendelkezni kell arról, hogy egy közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani, így annak leltárkészítési és leltározási szabályait is meg kell határozni. Rögzíteni kell továbbá a szabályzatban a leltár tartalmára vonatkozóan, hogy az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatok, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióik (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), és az azokat alátámasztó számítások is részei a leltárnak. \n","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["IX.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Felhívjuk a figyelmét, hogy amennyiben a szervezetnél a könyvvizsgálat a Számv. tv. 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a közbenső mérlegre is vonatkozik.","Számv. tv. 21. §\n(5) *  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["IX.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a mérleg és így a leltár tételeinek értékelése egy nagyon fontos terület, mely minden egyes mérlegtétel esetében megköveteli az adott mérlegtétel értékelésére vonatkozó, a gazdálkodó sajátosságaira vonatkozó értékelési szabályok kialakítását és rögzítését a szabályzatokban, illetve a leltározás során azok, valamint a számviteli törvény vonatkozó előírásainak  pontos ismeretét és betartását. ","Számv. tv. \n15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3) *  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) *  az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["IX.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a Számv. tv-nek megfelelően a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig olvasható formában meg kell őrizni.\nA jogszabályi előírás megismétlése nem kötelező eleme a szabályozásnak, ugyanakkor könnyítés a végrehajtók számára, ha a szabályozási keretet egy helyen találják meg.","Számv.tv.169. § (1) *  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["X.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A157","v":"X."},1,null,"\na sportegyesület, sportszövetség elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e az eszközök és a források értékelési szabályzatát.","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A159","v":"X."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A160","v":"X."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesület, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["X.",4,0,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null,"Javasoljuk a szabályos működés ellenőrzéséhez a teszt teljeskörű kitöltését."]
["X.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzített értékelési elveknél figyelembe vették-e, hogy az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből - a gazdálkodó a belátható jövőben is fenn tudja tartani működését, folytatni tudja tevékenységét, nem várható a működés beszüntetése vagy bármilyen okból történő jelentős csökkenése - indultak ki.\n","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["X.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítésre került-e, hogy az alkalamazott értékelési elvek mely tartósan fennálló változások esetén módosíthatók, illetve a szabályozás esetleges módosításakor figyelmebe vették-e, hogy az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["X.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  az értékelési elv módosításakor figyelembe vették-e, hogy az értékelési elvekben akkor alkalmazhatnak módosítást, ha az azt megalapozó  változás tartósan, legalább egy éven túl jelentkezik?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.",null,"Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["X.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Javasoljuk győződjön meg arról, hogy figyelembe vették-e a Számv. tv. 46. § (4) bekezdésében foglalt kritériumot, azaz a \"mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\"\nA jogszabályi előírás megismétlése nem kötelező eleme a szabályozásnak, ugyanakkor könnyítés a végrehajtók számára, ha a szabályozási keretet egy helyen találják meg.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["X.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.","Számv. tv. 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["X.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e  a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait a Számv. tv. 23. § (1)-(4) bekezdések, a 24. § (1)-(2) bekezdések és a 34. § figyelembevételével a befektetett eszközök, forgóeszközök, az aktív időbeli elhatárolások, a kezelésbe vett-, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközök, a pénzügyi lízing keretében átvett eszközök, az immateriális javak, a tárgyi eszközök, a befektetett pénzügyi eszközök, a saját tőke, a céltartalék, a kötelezettségek és a passzív időbeli elhatárolások esetében.","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni. \n34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.\n  "]
["X.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában miként rendelkeztek az eszközök besorolásáról. A besorolási szabályoknál figyelmebe vették-e, hogy az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni, továbbá befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  ","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["X.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a  besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja, vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni. Az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé, vagy a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé. ","Számv. tv. \n23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.\n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell. \n"]
[null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A170","v":"X."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén a közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \nA tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő. \nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege.\n\nA gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét.\n\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a bekerülési (beszerzési) érték részét képező tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni. \nJavasoljuk a jogszabályhelyekben megjelenített előírások közül a szervezetre jellemző eseteket  azok körülményeinek meghatározásával (pl. a jelentős értékmódosítás szervezeti meghatározásával)  a szabályozásban megjeleníteni, a jogszabály alkalmazásának megkönnyítése érdekében. \n\nJavasoljuk figyelembe venni, hogy a térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke. (Számv.tv. 50. § (4) bek.)","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \n(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
[{"$f":"A172","v":"X."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek."]
[{"$f":"A173","v":"X."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ",null,"Számv. tv. \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["X.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.",null,"Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.                           "]
["X.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke vonatkozásában a valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő deviza értékének meghatározásához alkalmazott árfolyamot jegyző hitelinézet (a számviteli politikában rögzítettekkel egyező) kiválasztásáról, meghatározásáról. ","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.\n"]
["X.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  "]
["X.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke.\n","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A177","v":"X."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek.,  49. § (5) bek., 48. § (7) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - amennyiben releváns - rendelkeztek-e arról, hogy a tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték. Figyelembe vették-e azon előírást, hogy a valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha az értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye az értékelés mellett nem teljesülne.","Számv. tv. \n47. § (9)  A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n48. § (7)  Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.\n49. § (5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.\n 60. § (4)*  A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.\n60. § (6) *  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n"]
[null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",null,null,null,null,"\n"]
["X.",6,1,"\na sportegyesület, sportszövetség gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásának szabályozásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n","Számv. tv. 52. § (1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).  \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n"]
["X.",6,2,"\na sportegyesület, sportszövetség gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásárnak szabályozásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["X.",6,3,"\na sportegyesület, sportszövetség meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető; stb.\n","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["X.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  ","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A184","v":"X."},7,1,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n ","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A186","v":"X."},7,2,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy amennyiben a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.\n","Számv. tv. 56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A187","v":"X."},7,3,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű. A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni. Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a Szám. tv. 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a Szám. tv. 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét. A követelések eredeti, a Szám. tv. 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a Szám. tv. 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n","Számv. tv. 55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni."]
["X.",7,4,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a kettős könyvvitelt vezető szervezet, a számviteli politikájában rögzített döntése szerint meghatározott körre alkalmazhatja a valós értéken történő értékelés szabályait. ","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A189","v":"X."},8,1,"\nHa a sportegyesület, sportszövetség élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n\nTovábbi információ: a pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Számv.tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az Eszkr. hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Számv. tv. előírásai szerint állítja össze.",{"$cut":{"chars":23505,"head":"Számv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pontja szerinti értékelési különbözetet a változó kamatláb és a fix kamatláb névleges tőkeösszegre vetített hátralévő lejárati időre jutó különbözeteinek értékelés időpontjára diszkontált értékében kell meghatározni.\n(7) A mérlegben szereplő pénzügyi eszközhöz rendelt értékelési különbözet az eszköz utolsó értékelésekor érvényes valós értéke és a bekerülési (beszerzési) értéke közötti különbözet összegével egyezik meg. A valós érték v"}}]
[{"$f":"A191","v":"X."},8,2,"\nHa a sportegyesület, sportszövetség élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy  ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható. Amennyiben az alkalmazott leírások miatt az eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, akkor a leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\nAmennyiben a befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - a Számv. tv. 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni. \n\nTovábbi információ: amennyiben a szervezet élt a Számv. tv. 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező a Szám. tv. 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltár elkészítésekor figyelembe kell venni a Számv. tv. 58. § (1) bek. előírásait is.  \n","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) *  Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A192","v":"X."},9,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a Számv. tv. 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\nA devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a Számv. tv. 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a Számv. tv. 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A194","v":"X."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a Számv. tv. 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt a Számv. tv. 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a Számv. tv. 57. § (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nA mérlegben a Számv. tv. 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a a Számv. tv.47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek a a Számv. tv. 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni. A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - a Számv. tv. 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben."]
[{"$f":"A196","v":"X."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a Számv. tv. 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt a Számv. tv. 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a Számv. tv. 57. § (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.\n","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A197","v":"X."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.    Továbbá a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.","Számv. tv. 54. §\n (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\nSzámv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. "]
["X.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a mérlegben a Számv. tv. 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a Számv. tv. 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a Számv. tv. 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n ","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["X.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 54. § (4)-(9)  bek., 58. § (2)-(3)  bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e a követelések értékelésénél a számviteli törvény értékvesztés elszámolására vonatkozó szabályait.\n\n\n\n","Számv. tv.\n54.§\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7) *  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8) *  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9) *  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§\n(2) *  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["X.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e az értékpapírok értékelésénél a számviteli törvény értékvesztés elszámolására vonatkozó szabályait.\n\n\n\n","Számv. tv.\n54.§\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7) *  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8) *  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9) *  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§\n(2) *  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["X.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a mérlegben a pénztár, a csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészletnek a Számv. tv. 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\nA mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a Számv. tv. 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el."]
["X.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - ha az indokolt - meghatározták-e az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó tételek értékelésének szabályait. ","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["X.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a Számv. tv. 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["X.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["X.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["X.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - ha az indokolt - meghatározták-e a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó tételek értékelésének szabályait. ","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["XI.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A208","v":"XI."},1,null,"\na sportegyesület, sportszövetség elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e a pénzkezelési szabályzatát.","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A209","v":"XI."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["XI.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesületnél, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["XI.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["XI.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a pénzkezelési szabályzatban rendelkeztek-e a pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, a napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, az ellenőrzés gyakoriságáról, a pénzszállítás feltételeiről, a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről és a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább a pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, a napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, az ellenőrzés gyakoriságáról, a pénzszállítás feltételeiről, a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről és a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["XI.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["XI.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["XI.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["XI.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["XI.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["XI.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást és az ellenőrzés gyakoriságát?\n"]
["XI.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["XI.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A220","v":"XI."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A221","v":"XI."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["XII.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A224","v":"XII."},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség rendelkezik-e a számviteli törvénynek megfelelően számlarenddel. ","Számv. tv.\n161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A225","v":"XII."},2,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["XII.",2,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy gondoskodott-e a szervezet képviseletére jogosult a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról és hatályba léptetéséről. ","Számv. tv.  161. §\n(4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["XII.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kell minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését, amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.\n"]
["XII.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett a szervezet könyvvezetése során alkalmazott valamennyi számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.\n"]
["XII.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett  a főkönyvi számlák és az analitikus nyilvántartások kapcsolatát.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.\n"]
["XII.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["XII.",7,null,"\nA számlarend  tartalmazta-e a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások értékadatainak rendszeres egyeztetési kötelezettségét?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, hogy az a számviteli törvénynek megfelelően biztosítja-e a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások értékadatainak rendszeres egyeztetési kötelezettségét. ","Számv. tv.\n161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["XII.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert abban a  könyvvezetésére és bizonylatolására vonatkozó szabályokat úgy kellett kialakítani, hogy azok alkalmasak legyenek a mérleg, az eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására, amennyiben kettős könyvvitelt alkalmaz.","Számv. tv.\n161/A. § *  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["XII.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. és 27. § (1)  bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a Számv. tv.-nek, az Eszámvr.-nek és a Civil tv.-nek megfelelően a szervezetnek úgy kell kialakítania a nyilvántartási/könyvvezetési rendszerét, hogy az lehetővé tegye az elkülönített nyilvántartásai alapján a jogszabályokban/szerződésekben rögzített adatok bemutatását, így különösen a közpénzek felhasználásával és a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésével összefüggő adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal-, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk rendelkezésre álljanak.","Számv. tv.\n161/A. §   (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nEszámvr.\n22. § (2) A civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból az Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek, ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.\n"]
["XIII.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A235","v":"XIII."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
[{"$f":"A236","v":"XIII."},1,null,"\nVolt-e a sportegyesületnél, sportszövetségnél a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban törvényességi felügyeleti ellenőrzés a bíróság részéről. Ha igen, akkor a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések eredményre vezettek-e? Felhívjuk a figyelmét, hogy ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XIII.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",3,null,"\nVolt-e a sportegyesületnél, sportszövetségnél az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. § (3)","\nJavasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban a közhiteles nyilvántartási adatokat érintően ügyész által kezdeményezett eljárás. Ha igen, akkor a törvényes működés helyreállítása érdekében tett eljárások eredményre vezettek-e? Felhívjuk a figyelmét, hogy ha a közhiteles nyilvántartás adata törvénysértő, vagy utóbb törvénysértővé vált, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - az adat törlését, kijavítását, megváltoztatását kezdeményezheti. Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet. Törvény felhatalmazása alapján az ügyész a jogi személy feloszlatása, megszüntetése vagy a törvényes működés helyreállítása érdekében pert indít, ha a tudomására jutott súlyos jogszabálysértés, illetve más adat vagy körülmény folytán alappal tehető fel, hogy a jogi személy a működését beszüntette, illetve Alaptörvényt vagy jogszabályt sértő tevékenységet folytat. Ha törvény kifejezetten nem zárja ki, az ügyész pert indít akkor is, ha a jogszabálysértés a jogi személy törvényes működését veszélyezteti.\n","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XIII.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",5,null,"\nVolt-e a sportenélgyesület, sportszövetségnél külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv., Art.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban adóügyi ellenőrzés – a szervezet székhelye szerint illetékes adóhatóság részéről, továbbá a költségvetési támogatások felhasználására vonatkozóan az Állami Számvevőszék részéről valamint engedélyezett szakhatósági tevékenység esetén az engedélyt kiadó hatóságok (pl. a Magyar Államkincstár) általi ellenőrzés."]
["XIII.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n ",null,null,"Javasoljuk tekintse át az ellenőrzések megállapításait, valamint javasoljuk győződjön meg arról,  hogy a feltárt hibák/hiányosságok megszüntetése érdekében történt-e intézkedés, és az intézkedés hatására a hiba/hiányosság elhárult-e."]
["XIII.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § \n","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve kötelező-e a könyvvizsgálat, azaz a sportegyesület, sportszövetségnél az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában az éves (éves szintre átszámított) bevétele meghaladta-e a 300 millió forintot, illetve az alapszabály erre vonatkozóan határoz-e meg szabályokat. Kötelező könyvvizsgálat esetén rendelkezésre áll-e a számviteli beszámolóhoz a független könyvvizsgálói jelentés.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XIII.",8,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetségnél az önkéntesek jogszabályi előírásoknak megfelelő  foglalkoztatását ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság. ","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XIII.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n",null,null,"Javasoljuk tekintse át az ellenőrzések megállapításait, valamint javasoljuk győződjön meg arról,  hogy a feltárt hibák/hiányosságok megszüntetése érdekében történt-e intézkedés, és az intézkedés hatására a hiba/hiányosság elhárult-e."]
["XIV.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A246","v":"XIV."},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
[{"$f":"A247","v":"XIV."},1,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 6. § (5) bek.,Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át, hogy a jogszabály által meghatározott esetekben -\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes az Önkéntes tv. 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n- teljesült-e, hogy az önkéntes foglalkoztatásra irányuló szerződést írásba foglalták.  Felhívjuk figyelmét, hogy az írásba foglalt önkéntes szerződést annak megszűnésétől számított legalább öt évig meg kell őrzinie a fogadó szervezetnek.\n","Önkéntes tv. 6. § (5)  Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na)   az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják,\nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne)  az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, illetve huzamos tartózkodási jogosultsággal rendelkező személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng)   az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\nÖnkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XIV.",1,2,"\nA sportegyesület, sportszövetség az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át azokat a foglalkoztatásokat, melyek során nem jött létre írásba foglalt szerződés, és vesse össze, hogy  nyilvántartásuk kialakítása megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. Nyilvántartás hiányában javasoljuk alakítsa ki annak jogszabályi előírások szerinti tartalmát, formáját. Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a fogadó szervezet a nyilvántartást az önkéntes jogviszony megszűnését követően legalább öt évig köteles megőrizni. ","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XIV.",1,3,"\nA sportegyesület, sportszövetség azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át azokat a foglalkoztatásokat, melyek során nem jött létre írásba foglalt szerződés, és vesse össze, hogy  nyilvántartásuk adattartalma megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. Nyilvántartás hiányában javasoljuk alakítsa ki annak jogszabályi előírások szerinti tartalmát, formáját. Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a fogadó szervezet a nyilvántartást az önkéntes jogviszony megszűnését követően öt évig köteles megőrizni. A fogadó szervezet megszűnése, illetve halála esetén a nyilvántartást a jogutódja, örököse, jogutód nélküli megszűnése esetén az iratok megőrzésére jogszabály vagy határozat alapján kötelezett őrzi.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XIV.",1,4,"\nA sportegyesület, sportszövetségnél az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartásait annak figyelembevételével, hogy egyidejűleg érvényesültek-e az önkéntes munka elszámolására a Számv. tv., az Önkéntes tv. és a Civil vhr. előírásai.  Kizárólag  az Önkéntes tv. szerint foglalkoztatott (nyilvántartott fogadó szervezet, szerződés, nyilvántartás) önkéntesek által teljesített munkaórák értéke számolható el. \nA Civil vhr. 4. § (5) bekezdés szerint a  közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nA Számv. tv. 77. § (3) n) szerint egyéb bevételként kell elszámolni a  térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét.\nA fentiek szerint az Önkéntes tv-nek megfelelően  foglalkoztatott önkéntesek által teljesített munkaórák ellenértékét -  óránként a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét  - egyéb bevételként kell elszámolni. Az ugyanekkora értékben megjelenő,  ki nem fizetett díjazást a személyi jellegű egyéb kifizetések között is ki kell mutatni a Számv. tv.  79. § (3) bekezdés előírásai szerint. Az önkéntes tevékenység végzésével összefüggésben az önkénteseknek adott juttatásokat szintén személyi jellegű egyéb kifizetésként kell elszámolni, figyelemmel arra, hogy csak az Önkéntes tv-ben foglaltaknak megfelelő juttatások adómentesek.\nJavasoljuk az elszámolás szabályait a számlarendben megjeleníteni.\n","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. 77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\nSzámv. tv. 79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is."]
["XIV.",2,null,"\nVégzett-e a sportegyesület, sportszövetség befektetési tevékenységet?\n",null,"Az alábbi két kérdés a közhasznú jogállású, befektetési tevékenységet végző szervezet szabályozási kötelezettségének megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem végez befektetési tevékenységet, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIV.",2,1,"\nRendelkezett-e a sportegyesület, sportszövetség befektetési szabályzattal?\n",null,"Civil tv. 45. § ","Javasoljuk győződjön meg arról, hogy a sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e befektetési szabályzattal, mert a közhasznú jogállású szervezeteknek, ha befektetési tevékenyéget végeznek, befektetési szabályzatot kell készíteniük.","Civil tv. \n45. § *  A befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a döntéshozó szerv - ha ilyet létrehoztak - a felügyelő szerv véleményének kikérését követően fogad el."]
[{"$f":"A252","v":"XIV."},2,2,"\nA befektetési szabályzatot a befektetési tevékenység megkezdése előtt elkészült-e?\n"]
[{"$f":"A253","v":"XIV."},2,3,"\nA befektetési szabályzatot  a közgyűlés  jóváhagyta-e?\n",null,"Ptk.  3:71. § (1)  bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a befektetési szabályzatot, a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szerve a közgyűlése elfogadja-e, mert a közgyűlés jogosult dönteni a sportegyesület, sportszövetség vagyonáról.","Ptk. 3:71. § (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés."]
["XIV.",3,null,"A sportegyesület, sportszövetség készített-e éves költségvetési tervet?",null,"\nCivil vhr. 3. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e az adott üzleti évre költségvetési tervvel, melyben a választott beszámolónak megfelelő részletezettséggel szerepelnek az adatok.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 479/2016 (XII.28.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A247","v":"XIV."},3,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség a költségvetési terv készítésekor figyelembe vette-e, hogy a szervezet tevékenységéhez szükséges, valamint a tervezett feladatokhoz kapcsolódó kiadásokra a várható bevételek (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) fedezetet biztosítsanak, mert azok hiányában bizonytalanná válhat a tervezett programok megvalósítása.\nJavasolt a költségvetés tervezésénél figyelemmel lenni arra, hogy a tervezett számok alapján  is megfeleljen a szervezet a Civil. tv-ben rögzített, a közhasznú jogállás feltételeit meghatározó paramétereknek.\n","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
[{"$f":"A257","v":"XIV."},3,2,"\nA sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervét a közgyűlés elfogadta-e?\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) bek. és 3:80. § c) pont\nSport tv. 17. § (1) bek","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervét a közgyűlés / küldöttgyűlés elfogadta-e. Elfogadás hiányában azt az ügyvezetés a közgyűlés / küldöttgyűlés elé beterjesztette-e? a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szerve jogosult a költségvetés elfogadására.","Ptk. 3:71.§ (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés.\nPtk. 3:80.§ Az ügyvezetés feladatkörébe tartozik\nSport tv.17.§ (1) bek Sportegyesület: \na)  közgyűlését (küldöttgyűlését) évente legalább egyszer össze kell hívni, amelyen meg kell tárgyalnia éves pénzügyi tervét, illetve az előző éves pénzügyi terv teljesítéséről szóló, a számvitelről szóló törvény rendelkezései szerint készített beszámolót, \nb)  sporttal össze nem függő tevékenységet, valamint sporttevékenységével összefüggő kereskedelmi tevékenységet – ideértve a sportegyesület vagyoni értékű jogainak hasznosítását is – csak kiegészítő tevékenységként folytathat. A sportlétesítmények használata, illetve működtetése, valamint a vele igazolt sportolói jogviszonyban álló sportoló részére a sporttevékenység szervezése és a sporttevékenység feltételeinek megteremtése – e rendelkezés alkalmazásában – a sportegyesület alaptevékenységének minősül\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;"]
["XIV.",4,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §","Javasoljuk vizsgálja meg a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását, hogy abban az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének a bevételei, költségei, ráfordításai megfelelően elkülönítve szerepelnek-e, és abból a sportegyesület, sportszövetség gazdálkodásának eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve -alapcél szerinti (közhasznú) illetve  gazdasági-vállalkozási  - megállapítható-e."," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
[{"$f":"A258","v":"XIV."},4,{"$f":"C259+1","v":2},"\nA sportegyesület, sportszövetség a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség bevételeinek nyilvántartását, hogy abban az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének a bevételei a szükséges részletezettséggel szerepelnek-e: \na) sportegyesület, sportszövetség esetében a tagdíjat;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, -részletezése lentebb - ;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, részletezése lentebb - ;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás, teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\nA részletezésen belül figyelembe vették-e, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokat, valamint az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományokat a következő részletezésben szükséges kimutatni:\n a) az államháztartási forrásból kapott támogatás, illetve adomány,  (az Európai Unió strukturális alapjaiból vagy a Kohéziós Alapból származó támogatást, illetve adományt minden esetben külön kiemelve) a következő részletezéssel:\n -a1) a központi költségvetésből kapott támogatás, illetve adomány;\n - a2) az elkülönített állami pénzalapokból kapott támogatás, illetve adomány;\n - a3) a helyi önkormányzatoktól, kisebbségi önkormányzatoktól, önkormányzati társulástól kapott támogatás, illetve adomány;\n b) az Európai Unió költségvetéséből, külföldi állam államháztartásából, nemzetközi szervezettől, vagy nemzetközi szerződés rendelkezése alapján kapott támogatás, illetve adomány;\n c) más civil szervezettől kapott támogatás, illetve adomány.\n ","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
[{"$f":"A259","v":"XIV."},4,{"$f":"C260+1","v":3},"A sportegyesület, sportszövetség a könyvvezetése során egyéb bevételként elszámolta-e a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét?",null,"Eszámvr. 13. § (3) bek. 24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy egyéb bevételként elszámolta-e  a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét.\nFontos, hogy a bevételként történő elszámolás időpontja attól függ, hogy a kapott támogatás 100 %-os előlegként megkapott támogatás volt-e vagy sem. Előleg esetén vegye figyelembe a XIV./4/10. kérdést is.","Eszámvr. 13. § (3) bek.Az egyéb szervezet a kapott alapítói, költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat, az érdekeltségi hozzájárulást - ha jogszabály másként nem rendelkezik - bevételként számolja el. \n24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont:a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére - visszafizetési kötelezettség nélkül - az adóhatóságtól, jogszabály által meghatározott szervezettől megkapott,billetve az üzleti évhez kapcsolódóan a mérlegkészítés időpontjáig - a vonatkozó\njogszabályi előírásoknak megfelelően - igényelt (járó) támogatás, juttatás összegét; \nSzámv. tv. 159. §, kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen"]
[{"$f":"A261","v":"XIV."},4,4,"A sportegyesület, sportszövetség a  könyvvezetése során az egyéb bevételeken belül elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is?",null,"Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont\nEszámvr.  24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az egyéb bevételeken belül  elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is.","Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára\nkapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra \nEszámvr.  24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
[{"$f":"A262","v":"XIV."},4,5,"Amennyiben a  sportegyesület, sportszövetség rendelkezett látvány-csapatsport támogatással, a könyvvezetése során az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t?",null,"Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont\nSzámv. tv. 159. §, 161/A. § (2) bek., 162. § (1) bek.\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t.","Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokat, valamint az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott\nadományokat a következő részletezésben mutatja ki:na) az államháztartási forrásból kapott támogatás, illetve adomány, a (3) bekezdésben foglaltak szerinti bontásban;\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n161/A. § (2) bek., A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban\nmeghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
["XIV.",4,6,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel?",null,"Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy a befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel.","Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az egyéb bevételként vagy a pénzügyi műveletek bevételeként elszámolt a) fejlesztési célra - visszafizetési kötelezettség nélkül - kapott, pénzügyileg\nrendezett támogatás véglegesen átvett pénzeszköz összegét,b) elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettség összegét,amennyiben az a kötelezettség terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik(legfeljebb a kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti értékében),c) térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök, továbbá az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci - illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti - értékét.\n(2) A támogatásonként, a véglegesen átvett pénzeszközönként, a térítés nélkül átvett eszközönként kimutatott halasztott bevételt a fejlesztés során megvalósított eszköz, az elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettséghez\nkapcsolódó eszköz, illetve a térítés nélkül átvett eszköz (ideértve az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközöket is) 47–51. § szerint meghatározott bekerülési értékének, illetve bekerülési értéke arányos részének\nköltségkénti, illetve ráfordításkénti elszámolásakor kell megszüntetni. Meg kell szüntetni a fejlesztési támogatás miatt kimutatott halasztott bevételt a visszafizetendő támogatás ráfordításkénti elszámolásakor is."]
["XIV.",4,7,"\nA sportegyesület, sportszövetség olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását úgy állították-e össze, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról az elkülönített számviteli nyilvántartás alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető  legyen a kapott támogatás felhasználása.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIV.",4,8,"Amennyiben a  sportegyesület, sportszövetség rendelkezett látvány-csapatsport támogatással, akkor biztosította-e a sportfejlesztési támogatás (látvány-csapatsport, kiegészítő sportfejlesztési) felhasználásának elkülönített nyilvántartását?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.\nCivil. tv. 20. § (4) bek. \nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek., 166. § (1) bek.,\n","Javasoljuk vizsgálja felül a támogatásokról vezetett elkülönített nyilvántartását, abból a szempontból, hogy  támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető-e a kapott támogatás felhasználása. Amennyiben egy évben több sportfejlesztési támogatásból is történik felhasználás (hosszabbítások miatt), akkor vizsgálja felül az elkülönített nyilvántartását, hogy elkülönülnek-e abban a sportfejlesztési programok.\n","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván\nCivil. tv. 20. § (4) bek. A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek.,(1) Minden gazdasági műveletről, eseményről, amely az eszközök, illetve az eszközök forrásainak állományát vagy összetételét megváltoztatja, bizonylatot kell kiállítani (készíteni). A gazdasági műveletek (események) folyamatát tükröző összes\nbizonylat adatait a könyvviteli nyilvántartásokban rögzíteni kell. (2) A számviteli (könyvviteli) nyilvántartásokba csak szabályszerűen kiállított bizonylat alapján szabad adatokat bejegyezni. Szabályszerű az a bizonylat, amely az adott gazdasági műveletre (eseményre) vonatkozóan a könyvvitelben rögzítendő és a más jogszabályban előírt adatokat a valóságnak megfelelően, hiánytalanul tartalmazza, megfelel a bizonylat általános alaki és tartalmi követelményeinek, és amelyet - hiba esetén - előírásszerűen javítottak. \n166. § (1) bek.,Számviteli bizonylat minden olyan a gazdálkodó által kiállított, készített, illetve a gazdálkodóval üzleti vagy egyéb kapcsolatban álló természetes személy vagy más gazdálkodó által kiállított, készített okmány (számla, szerződés, megállapodás,\nkimutatás, hitelintézeti bizonylat, bankkivonat, jogszabályi rendelkezés, egyéb ilyennek minősíthető irat) - függetlenül annak nyomdai vagy egyéb előállítási módjától -, amely a gazdasági esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) támasztja alá\n"]
[{"$f":"A265","v":"XIV."},4,9,"\nA sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség számviteli beszámolóját, valamint az azt alátámasztó,  a támogatásokról és azok felhasználásáról rendelkezésre álló részletező nyilvántartásokat. A nyilvántartások alapján megállapíthatók a sportegyesület, sportszövetség alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatások, valamint azok felhasználása, illetve azon rész, mely az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett. A fel nem használt - költséggel, ráfordítással nem ellentételezett - összegre passzív időbeli elhatárolást kellett képezni az egyéb bevételekkel szemben és azt a számviteli beszámoló mérlegében fel kellett tüntetni.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
[{"$f":"A266","v":"XIV."},4,10,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére a támogató szervezettől a támogatói okirat / támogatási szerződés szerint támogatási előlegként kapott támogatást, akkor azt a támogatás felhasználása elszámolásának a támogató szerv általi írásbeli értesítéssel történő elfogadásáig a rövidlejáratú kötelezettségek között kimutatta-e?",null,"Számv. tv. 43. § (1) bek.","Javasoljuk tekinste át, hogy a sportegyesület, sportszövetség milyen alap dokumentumok alapján részesült az államháztartástól, költségvetési forrásból támogatásban. Amennyiben a támogatást megállapító támogatói okiratban / támogatási szerződésben az szerepel, hogy a támogatást támogatási előleg formájában kapta, akkor azt a támogatói okiratban / támogatási szerződésben meghatározott formában, módon és helyre benyújtott támogatás felhasználással történő elszámolás támogató szervi írásbeli elfogadásáig a könyvekben a rövidlejáratú kötelezettségek között kell szerepeltetnie.  ","Számv. tv. 43. § (1)  Egyéb rövid lejáratú kötelezettségként kell kimutatni különösen a munkavállalókkal, a költségvetéssel, az önkormányzatokkal kapcsolatos elszámolásokat, a jogerős határozattal előírt kötelezettségeket, valamint a 81. § (5) bekezdése szerinti utólag adott engedmény miatti kötelezettség összegét is. "]
[{"$f":"A267","v":"XIV."},5,null,"A sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e támogatás felhasználásáról készített számlaösszesítő, mint alátámasztó dokumentum alapján a támogatás felhasználásának elkülönített számviteli nyilvántartásával, figyelemmel a több éven áthúzódó támogatások, több év során elszámolt felhasználására?",null,"Civil. tv. 20. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását úgy állították-e össze, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról az elkülönített számviteli nyilvántartás alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető  legyen a kapott támogatás felhasználása,figyelemmel a több éven áthúzódó támogatások, több év során elszámolt felhasználására.","Civil. tv. 20. § (4) bek.A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIV.",6,null,"A sportegyesület, sportszövetség nyilvántartási rendszerét úgy alakította-e ki (részletezte-e) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból  a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak?",null,"Eszámvr.14.§ (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy szükséges-e intézkedni arról, hogy a sportszövetség,  sportegyesület rendelkezzen olyan továbbrészletezett nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerrel, amelyből a vonatkozó jogszabályi előírások szerinti összesített elszámolási táblázat adatai rendelkezésre állnak.","Eszámvr.14.§ (1) bek.Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) - függetlenül a könyvvezetés módjától -, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott\nadatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak."]
["XIV.",7,null,"A sportegyesület, sportszövetség könyvvezetésének szabályozását úgy alakította-e ki, amely biztosítja, hogy támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető legyen annak felhasználása?",null,"Civil. tv. 20. § (4) bek., Eszámvr. 14. § (1) bek.\nSzámv. tv. 93.§ (3) bek., 161/A. § (1)-(2) bek.,","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet-e, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása. Vizsgálja felül a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre állnak-e.\n","Civil. tv. 20. § (4) bek.,A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n Eszámvr. 14. § (1) bek.Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) - függetlenül a könyvvezetés módjától -, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott\nadatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\nSzámv. tv. 93.§ (3) bek., A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység\nfenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n161/A. § (1)-(2) bek.,A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen.\n(2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak. \n"]
["XV.",null,null,"A kapott támogatások elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez kapcsolódó kérdések"]
["XV.",1,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.\ntámogatási szerződés","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek:A beszámoló benyújtására előírt határidőt a támogatott tevékenység\nmegvalósításával kapcsolatos pénzügyi teljesítés utolsó napját követő hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.A támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, valamint az egymillió forintot meg nem haladó összegű költségvetési támogatás esetén a beszámoló benyújtására előírt határidőt a költségvetési támogatás felhasználásának véghatáridejét követő harminc, más esetben hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni."]
[{"$f":"A273","v":"XV."},2,null,"A sportegyesület, sportszövetség a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában nyújtotta-e be a támogató felé? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek., 24. § (2) bek.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., 18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet\nÁvr. 93. § (3)- (4) bek.\n","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt formában nyújtotta-e be  a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót.  A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben nyújtotta-e be, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelte-e szerkeszthető változatban.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek:A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben kell benyújtani, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelni kell szerkeszthető változatban.\n 24. § (2) bek:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való\negyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az\nösszesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót számviteli bizonylattal – ideértve a kifizetést igazoló bizonylatot, szerződést is – alátámasztott módon az 1. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot papír alapon eredetiben, illetve a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó\nszemély részére elektronikus úton is mellékelni kell.\n18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a\nsaját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által\nhitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott\ntámogatási szerződés terhére. Az ötvenmillió forintot meghaladó összegű költségvetési támogatás esetében a százezer forint értékhatárt meg nem haladó számlák másolatát a támogatói okirat vagy támogatási szerződés erre vonatkozó rendelkezése esetén nem kell benyújtani, ha a számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és az eredeti bizonylatok (2) bekezdés szerinti záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja."]
["XV.",3,null,"A sportegyesület, sportszövetség a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon elkészítette-e? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon készítette-e. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt nyújtotta-e be.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek.:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való egyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az összesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő\nfelhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére."]
["XV.",4,null,"Ha a sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) nem a végső felhasználója a költségvetési támogatásnak, akkor a sportszövetség, sportegyesület elszámoltatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját (harmadik személy) a költségvetési támogatásról az összesített elszámolási táblázat szerint? ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a költségvetési támogatás végső felhasználója az ön szervezete-e. Amennyiben a költségvetési támogatás végső felhasználója nem az ön szervezete, akkor  a  végső felhasználó köteles a költségvetési támogatásról  az összesített elszámolási táblázat szerint elszámolni az Ön szervezete felé. Ennek megtörténtét követően az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett (az Ön szervezete) által hitelesített másolatát a támogatónak át kell adnia.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XV.",5,1,"A sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálta-e,",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) képviselője a kézhezvételétől számított hatvan napon megvizsgálta-e a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját. Tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.Ha a kedvezményezettnek nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja és tájékoztatja a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról. Hiánypótlásra két alkalommal, megfelelő, de alkalmanként legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével kerülhet sor, és a felhívásban meg kell jelölni a beszámoló hiányosságát."]
["XV.",5,2,"és tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról? "]
["XV.",6,1,"A sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatot, a támogatási szerződést, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát, a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XV.",6,2,"a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokat, "]
["XV.",6,3,"a támogatási szerződést?"]
["XV.",6,4,"valamint annak lezárását vagy megszűntetését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát?"]
[{"$f":"A281","v":"XV."},7,null,"A sportegyesület, sportszövetség  teljesítette-e a Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pontjában előírt adatszolgáltatási kötelezettségét?",null,"Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont\n765/2021.(XII.23.) Korm.rendelet 9.§-17.§","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportegyesület a sportigazgatósági szerv felé a vonatkozó jogszabályokban előírtak szerint, az adatokra vonatkozóan a valóságnak megfelelő tartalommal, megadott határidőben, és a meghatározott módon tett-e eleget adatszolgáltatási kötelezettségének.","Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont Nem kaphat állami sportcélú támogatást:a sportszervezet, a sportszövetség, a sportköztestület, valamint a helyi önkormányzat, ha nem tesz eleget a nemzeti sportinformációs rendszer részére való\nadatszolgáltatási kötelezettségének,\n765//2021. (XII.23.) Korm.rendelet:9. § Az NSR részére az adatszolgáltatás és az NSR moduljainak használata elektronikus úton történik az NSR Portálon történő bejelentkezést követően, jogosultság alapján. Az adatokat az NSR adott modulja által elvárt szerkezetben és\ntartalommal kell rögzíteni.\n10. § Az adatszolgáltató felelős adatszolgáltatásának teljes körű és pontos teljesítéséért, az általa szolgáltatott adatok naprakészen tartásáért, ideértve az adatban történő változás átvezetését is. Az adatszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó, újonnan keletkező adatot, valamint az NSR részére szolgáltatott adatban bekövetkező változást – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – legkésőbb az adat keletkezését vagy változását követő 3 munkanapon belül rögzíteni kell az NSR-ben.\n11. § (1) Az NSR részére adatszolgáltatás történhet\na) elektronikus úton történő közvetlen adatrögzítéssel,\nb) elektronikus úton vezetett közhiteles nyilvántartással való interfész útján,\nc) a miniszterrel kötött megállapodás alapján az NSR által biztosított interfész (a továbbiakban: szervezeti interfész) útján. (2) Az NSR az (1) bekezdés b) pontja alapján interfészkapcsolatban áll a) a cégnyilvántartással,\nb) a civil szervezetek nyilvántartásával, c) a törzskönyvi nyilvántartással, d) a köztartozásmentes adózói adatbázissal. 12. § A szervezet regisztrációjakor a szervezetnek a szervezetet nyilvántartó, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartásban szereplő, a szervezet azonosítására alkalmas nyilvános adatai – a közhiteles és nyilvános adatok lekérdezését követően – rögzítésre kerülnek az NSR-ben, és az ezen adatokban\nbekövetkező változások interfész útján kerülnek módosításra az NSR-ben. 13. § A felhasználó szervezet kezdeményezheti a miniszternél a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodás megkötését. A megállapodás alapján a miniszter vállalja, hogy az NSR a felhasználó szervezettel szervezeti interfész útján, kétirányú interfészkapcsolatot tart fenn az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése és az NSR-ben tárolt adatai átvétele érdekében.\n14. § Ha a sportszövetség rendelkezik saját elektronikus nyilvántartási rendszerrel és a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodással, a sportszövetséggel tagsági viszonyban álló szervezet adatszolgáltatási kötelezettségét a sportszövetség szervezeti interfésze útján teljesíti. 15. § A felhasználó szervezet nevében az NSR-ben történő adatszolgáltatást és más műveletet végző természetes személy felhasználó regisztrációját, jogosultságának és szerepkörének – jogszabályokkal, valamint a szervezet belső szabályzataival és működési rendjével összhangban történő – meghatározását a felhasználó szervezet végzi.\n16. § Ha az adatszolgáltatás vagy az NSR-en belüli más művelet elvégzése az NSR-hez kapcsolódó bármely, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartással fennálló interfészkapcsolat rendelkezésre állásának átmeneti\nhiányából vagy hibájából (a továbbiakban együtt: átmeneti hiba) fakad, az adatszolgáltatás vagy más művelet elvégzésének határideje az átmeneti hiba időtartamával meghosszabbodik.\n17. § A „Támogatás és ellenőrzés modul”-t érintő átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar esetén – ha az az állami sportcélú támogatás nyújtását vagy felhasználását veszélyezteti –, az adatszolgáltatás vagy az NSR-ben szükséges más művelet elvégzése papíralapon is teljesíthető. Az átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar megszűnése esetén, a felhasználó által az állami sportcélú támogatás kapcsán benyújtott papíralapú dokumentáció az NSR-ben rögzítésre kerül és az abban foglaltak irányadóak."]
["XVI.",null,null,"A látvány-csapatsport támogatás igénybevételéhez kapcsolódó kérdések"]
[{"$f":"A284","v":"XVI."},1,null,"A sportegyesület, sportszövetség az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezett-e ja jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló döntéssel ( jóváhagyott sportfejlesztési programmal)?",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálják felül, hogy a támogatások igénylése előtt rendelkezésükre állt-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége, vagy a  sportpolitikáért felelős miniszter által kiállított támogatási igazolás.","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
[{"$f":"A285","v":"XVI."},2,null,"A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során benyújtotta-e, a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot nyújtotta-e be?","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek.  Az igazolás és a támogatási igazolás kiállításának előzetes feltétele, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programját - több támogatási időszakra szóló sportfejlesztési programnesetén támogatási időszakokra lebontva -, annak tervezett megvalósítását megelőzően a jóváhagyást végző szervezet részére jóváhagyás céljából a tárgyév február hónapjában benyújtsa. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányulókérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányuló kérelem benyújtásának jogvesztő határideje a tárgyév február hónap utolsó napja.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
[{"$f":"A286","v":"XVI."},2,1,"Ha igen, a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot  látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége részben, vagy egészben jóváhagyta-e? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (5) bek. ","-"]
["XVI.",2,2,"A sportfejlesztési program jóváhagyását követően, rendelkezett-e a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége által kiállított támogatási igazolással?",null," Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","-"]
["XVI.",3,1,"Jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja,",null," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontja","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén - felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja."," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontjaa jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének\nmegfelelően hasznosítja, valamint benyújtja a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra – a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül – az állam javára az\ningatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre."]
["XVI.",3,2,"valamint benyújtjotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre?",null,null,"Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos benyújtotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy 5 éves időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre. "]
["XVI.",4,null,"Jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz beruházás, felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására?",null,"Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 10 millió forint értékű - sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására. ","Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, a jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz beruházás, felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1)\nbekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati\neljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.A jóváhagyást végző szervezet a Tao. tv. 22/C. § (6) bekezdés e) pontja szerinti értékhatárt elérő vagy meghaladó, sportcélú ingatlanra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot - a (9) és (10) bekezdésekben meghatározottakra tekintettel - abban az esetben hagyja jóvá, ha a támogatott szervezet kötelezettséget vállal arra, hogy a sport célú ingatlanfejlesztésre kiírásra kerülő nyílt pályázat során\na)  legalább három, a tárgyi eszköz beruházásra, felújításra vonatkozó sportlétesítmény-fejlesztés vagy építőipari kivitelezés területén legalább két éve működő személytől kér be egyidejűleg, írásbeli (e-mailben, faxon vagy postai úton tett) ajánlatot; \nb) az ajánlati felhívásban a sportcélú ingatlan-fejlesztéshez szükséges ajánlattételre vonatkozó részletes adatokat ad meg, amelyek alapján szakmailag és pénzügyileg megalapozott ajánlat nyújtható be; \nc) az ajánlattételre megfelelő időt, de legalább 15 napot biztosít; \nd) azzal a pályázóval köt szerződést a sportcélú ingatlanfejlesztés megvalósítására, amelyik a legjobb ár-érték – azonos szakmai tartalmú ajánlatok esetén a kedvezőbb áru – arányt ajánlja a pályázatában; \ne) kellő gondot fordít az átláthatóság – ideértve a pályázati eljárás minden elemének dokumentálását, különösen az árajánlatok bekérését és azok értékelését – és az ajánlattevőkkel való egyenlő elbánás elvére"]
[{"$f":"A291","v":"XVI."},5,null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön önálló pénzforgalmi számlán tartotta nyilván és kezelte?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportfejlesztési programban lévő támogatási jogcímekre rendelkezik-e külön-külön önálló pénzforgalmi számlával.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.A támogatott szervezet a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön\nönálló pénzforgalmi számlán tartja nyilván és kezeli."]
["XVI.",6,null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át az adatszolgáltatását arra vonatkozóan, hogy a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználásáról negyedévente előrehaladási jelentést nyújt be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Nem kell előrehaladási jelentést benyújtani mindaddig,\namíg a jóváhagyott sportfejlesztési programmal kapcsolatban igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására nem került sor. A 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén az előrehaladási jelentést az országos sportági szakszövetség nyújtja be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Az előrehaladási jelentést a negyedévet követő 8 - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén 15 - napon belül kell benyújtani. Az előrehaladási jelentésben tájékoztatni kell az 2. § (1) bekezdés 1.pontja szerint illetékes ellenőrző szervezetet a jóváhagyott sportfejlesztési program  megvalósulásának állásáról."]
["XVI.",7,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1), (4) bek., 13. § (2a) bek.\n","Javasoljuk tekintse át az elszámolását arra vonatkozóan, hogy határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1):A támogatás, a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás, valamint a támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatás összegének felhasználásáról történő elszámolást - a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel és a 14. § (13) bekezdésében foglaltak kivételével - minden évben, a támogatási időszak lezárultát követő 30 napon belül, az (5) bekezdésben foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott\nmódon, összesített elszámolási táblázattal és a pénzügyileg teljesült kiegészítő sportfejlesztési támogatásról szóló összesítő táblázattal együttesen kell a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez benyújtani. Az elszámolást\n- a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén is - a támogatott szervezet nyújtja be a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez. A támogatás felhasználását igazoló szöveges, szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. A benyújtásra rendelkezésre álló határidő egyszeri alkalommal, legfeljebb 15 nappalmeghosszabbítható.\n (4) bek: A támogatott szervezet a támogatási időszakban keletkezett támogatásból, támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatásból, valamint a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás összegéből finanszírozott költségekről, ráfordításokról kiállított számlákkal, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatokkal - a (4a) és a 14. § (13) bekezdésében meghatározott kivétellel - tételesen köteles elszámolni.\n13. § (2a) bek: Az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vezetője az elszámolási határidőt annak letelte előtt kérelemre vagy hivatalból, indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja\n"]
["XVI.",8,null,"Amennyiben a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére?",null,"Áht. 52. § (1) bek.\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.\nKbt. 5. § (2) bek.  15. §\nbeszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt-e , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére.","Áht. 52. § (1) bek.A költségvetési támogatások felhasználását – ha ennek a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti feltételei fennállnak – közbeszerzés alkalmazásához kell kötni\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.A támogató a beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a költségvetési támogatás felhasználása során a kedvezményezett a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzések, beruházások, szolgáltatás megrendelések kapcsán a közbeszerzést lebonyolította-e. Az ennek megállapításához szükséges dokumentumokat a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően – legkésőbb az elszámolással egyidejűleg – nyújtja be a támogató részére. A kedvezményezett e\nkötelezettségéhez kapcsolódóan benyújtandó dokumentumok körét és a benyújtás határidejét a támogatási szerződésben kell meghatározni.\nKbt. 5. § (2) bek. A támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett az az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet vagy személy, amelynek uniós közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült\nértékű beszerzését többségi részben, uniós értékhatárokat el nem érő, de a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzését 75%-ot meghaladó mértékben az (1) bekezdésben meghatározott egy vagy több\nszervezet vagy személy közvetlenül támogatja, feltéve, hogy a beszerzés tárgya \na) olyan építési beruházás, amely az 1. melléklet szerinti mélyépítési tevékenységet foglal magában,\nb) olyan építési beruházás, amely kórház, sportlétesítmény, szabadidős és szórakoztató létesítmény, iskola, felsőoktatási épület vagy közigazgatási rendeltetésű épület építési munkáit foglalja magában, vagy\nc) olyan szolgáltatás megrendelése, amely az a) vagy a b) pont szerinti építési beruházáshoz kapcsolódik.\n 15. § (1) A közbeszerzési és koncessziós beszerzési eljárások értékhatára:\na) európai uniós jogi aktusban meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: uniós értékhatárok);\nb) a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: nemzeti értékhatárok). \n(2) Az uniós értékhatárokat időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg ésteszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.\n(3) Az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó nemzeti értékhatárokat a központi költségvetésről szóló törvényben évente kell meghatározni.\n(4) A 3. mellékletben meghatározott szociális és egyéb szolgáltatások esetében a szolgáltatási koncessziókra vonatkozó nemzeti értékhatár nem kerül meghatározásra, az ajánlatkérőknek az uniós értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű szolgáltatási\nkoncesszió esetében kell e törvény szerint eljárnia.\n(5) A Közbeszerzési Hatóság az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó uniós értékhatárokat, valamint nemzeti értékhatárokat, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárokat minden év elején közzéteszi honlapján.\nEnnek során az uniós értékhatárok, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárok forintban meghatározott összegét az Európai Bizottságnak az uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott összegére\nvonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni beszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény"]
["XVI.",9,null,"Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, a támogatott szervezet könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), (6) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, akkor könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), Ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet, ha a (6) bekezdés szerinti könyvvizsgáló általi hitelesítés a könyvvizsgáló által hitelesítendő adatok körét tartalmazó, az ellenőrző szervhez benyújtandó, a sportpolitikáért felelős\nminiszter által az általa vezetett minisztérium honlapján közzétett táblázat szerinti könyvvizsgálói összesített adatlapban szerepel.\n(6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
["XVI.",9,1,"A könyvvizsgáló rendelkezett-e legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és  a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolta-e a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatát.",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a szervezetük által megbízott könyvvizsgáló rendelkezett-e legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és azt az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolták-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
[{"$f":"A291","v":"XVI."},10,null,"A látvány-csapatsport támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége/ tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet rendelkezett-e saját honlappal? ",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a honlapján közzé tette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás összegét. Ha több szakág vonatkozásában rendelkezik sportfejlesztési programmal , akkor mindegyik tekintetében vizsgálja felül, hogy teljes körűen közzé tette-e a honlapján azokat.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.A támogatás igénybevételére jogosult szervezet honlapján köteles közzétenni a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás (7) bekezdésben meghatározott összegét "]
["XVI.",10,1,"- a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját?  "]
["XVI.",10,2,"- a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programjának a költségtervét?"]
["XVI.",10,3," - a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott támogatás összegét? "]

{"sheet":"Egyesület_nem közh","index":4,"n_rows":295,"n_cols":8,"rows_kept":295,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[244,5,244,6],[187,2,187,3],[192,2,192,3],[42,5,44,5],[42,6,44,6],[169,6,172,6],[161,6,162,6],[42,7,44,7],[210,6,220,6],[234,6,235,6],[236,6,237,6],[0,4,0,6],[210,7,220,7],[8,7,9,7],[178,7,179,7],[37,7,39,7],[1,0,1,2],[3,5,3,6],[37,6,39,6],[141,3,141,5],[210,5,220,5],[8,6,9,6],[178,6,179,6],[201,5,203,5],[154,3,154,5],[178,5,179,5],[201,6,203,6],[155,2,155,3],[168,2,168,3],[177,2,177,3],[182,2,182,3],[270,5,271,5],[270,6,271,6],[270,7,271,7],[272,5,275,5],[272,6,275,6],[272,7,275,7],[279,7,281,7],[282,5,283,5],[282,7,283,7],[291,5,294,5],[291,6,294,6],[291,7,294,7]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A sportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz \n(I/N/X)","Jogszabály ","Iránymutatás","Jogszabály pontos szövege"]
["I.",null,null," A sportegyesület, sportszövetség alapszabályára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A3","v":"I."},0,null,"\nKívánja kitölteni az alapszabályra vonatkozó kérdéssort?\n",null,"\nA létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapszabálynak a sportegyesület, sportszövetség gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk a sportegyesület, sportszövetség működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapszabálynak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek a sportegyesület, sportszövetségre vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket a sportegyesület, sportszövetségnek a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. a sportegyesület, sportszövetség szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség alapszabályának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk.\n\n"]
[{"$f":"A4","v":"I."},1,null,"\nAz alapszabályban a sportegyesület, sportszövetség célja meghatározásra került-e?\n",null,"Ptk. 3:63. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került meghatározásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy.\n","Ptk. 3:63. § [Az egyesület fogalma]  \n(1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy."]
["I.",2,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e, hogy a sportegyesület, sportszövetség mely, a céljának megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult?\n ",null,"Ptk. 3: 63. § (2)-(3) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került meghatározásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség mely, a sportegyesület, sportszövetségi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult.","Ptk. 3: 63. § (2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára.\n(3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult."]
["I.",3,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy  a sportegyesület, sportszövetség a vagyonát céljának megfelelően használhatja, a vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat ? \n",null,"Ptk. 3: 63. § (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként került szabályozásra, hogy a sportegyesület, sportszövetség vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat.\nTovábbá felhívjuk szíves figyelmét, hogy azoknak a sportegyesület, sportszövetségeknek, amelyek adományosztó civil szervezeteknek minősülnek (a civil tv. 2. § 2. pontjában foglalt definíció alapján), az alapszabályának tartalmaznia kell az adományosztást, mint alapcélt.\n","Ptk. 3: 63. § (4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat."]
["I.",{"$f":"B7+1","v":4},null,"\nAz alapszabályban a sportegyesület, sportszövetség célja mellett meghatározták-e a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket?\n ",null,"Ptk. 3:63. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban a sportegyesület, sportszövetség célja mellett mely, a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket határozták meg.","Ptk. 3:63. § (6) Az alapszabályban az egyesület célja mellett meg kell határozni a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket."]
["I.",{"$f":"B8+1","v":5},null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy a sportegyesület, sportszövetség tagja jogosult a sportegyesület, sportszövetség tevékenységében részt venni? \n",null,"Ptk. 3:65. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették  figyelembe, hogy  a sportegyesület, sportszövetség tagja jogosult a sportegyesület, sportszövetség tevékenységében részt venni és a sportegyesület, sportszövetség tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg.\nA kérdés a fejezet bevezetőjében írtak szerint az alapszabály megismerését célozza, az alapszabály nem kötelező elemére kérdez rá.","Ptk. 3:65. § \n(1) Az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni.\n(2) Az egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg."]
["I.",5,1,"\nHa igen, akkor az alapszabály kitér-e arra, hogy a sportegyesület, sportszövetség  tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik? \n",null,"Ptk. 3:65. § (2) bek."]
["I.",6,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy az  sportegyesület, sportszövetség tagjai nem kötelesek vagyoni hozzájárulást teljesíteni, és a tag a sportegyesület, sportszövetség tartozásaiért saját vagyonával nem felel?\n ",null,"Ptk. 3:65. § (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy  a sportegyesület, sportszövetség tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag a sportegyesület, sportszövetség tartozásaiért saját vagyonával nem felel.\nA kérdés a fejezet bevezetőjében írtak szerint az alapszabály megismerését célozza, az alapszabály nem kötelező elemére kérdez rá.\n","Ptk. 3:65.§ (4) Az egyesület tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel."]
["I.",7,null,"\nAz alapszabályában határoztak-e meg tagi kötelezettségeket, melyek teljesítésére a sportegyesület, sportszövetségi tagok kötelezettek?\n",null,"Ptk. 3:66. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként határozták meg a sportegyesület, sportszövetségi tag  tagi kötelezettségét, mely(ek) teljesítésére kötelezett a sportegyesület, sportszövetség tagja. (a sportegyesület, sportszövetség tagja nem veszélyeztetheti a sportegyesület, sportszövetség céljának megvalósítását és a sportegyesület, sportszövetség tevékenységét.)\n","Ptk. 3:66. §  \n(1) Az egyesület tagja köteles az alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére.\n(2) Az egyesület tagja nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét."]
["I.",8,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szervét? \n\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) és (4) bek.","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szerve a közgyűlés.\nHa az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, akkor meg kell határozni a küldöttek választásának módját is. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni.\n","Ptk. 3:71. §  [Közgyűlés, a közgyűlés hatásköre. A küldöttgyűlés]  \n(1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés. \n(4) Ha az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, meg kell határoznia a küldöttek választásának módját. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni."]
["I.",9,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztségviselőkről?\n",null,"Ptk. 3:77. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy a sportegyesület, sportszövetség ügyvezetését a sportegyesület, sportszövetség ügyvezetője vagy az elnökség látja el. (a sportegyesület, sportszövetség vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai.)\n","Ptk. 3:77. § [Az ügyvezetés ellátása]  \nAz egyesület ügyvezetését az egyesület ügyvezetője vagy az elnökség látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai."]
["I.",10,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e az elnökséget érintő szabályokról?\n",null,"Ptk. 3:78. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n\n","Ptk. 3:78. § [Elnökség]  \n(1) Az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n(2) Az elnökség tagjai kötelesek a közgyűlésen részt venni, a közgyűlésen az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre válaszolni, az egyesület tevékenységéről és gazdasági helyzetéről beszámolni.\n(3) Az elnökség határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza."]
["I.",11,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztviselők megbízatásáról?\n",null,"Ptk. 3:79. §","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy  a vezető tisztségviselőket a sportegyesület, sportszövetség tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható a sportegyesület, sportszövetség tagjain kívüli személyekből. Továbbá miként vették figyelembe, hogy ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól. (Az öt évnél hosszabb időre szóló vezető tisztségviselői megbízás az öt évet meghaladó részében semmis.)\n","Ptk. 3:79. § [A vezető tisztségviselői megbízatás]  \n(1) Ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól.\n(2) Az öt évnél hosszabb időre szóló vezető tisztségviselői megbízás az öt évet meghaladó részében semmis.\n(3) A vezető tisztségviselőket az egyesület tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható az egyesület tagjain kívüli személyekből."]
["I.",12,null,"Az alapszabályban rendelkeztek-e az ügyvezetés feladatairól?",null,"Ptk. 3:80. § ","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, hogy abban miként vették figyelembe, hogy az ügyvezetés feladatkörébe tartozik:\na) a sportegyesület, sportszövetség napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) a sportegyesület, sportszövetségi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) a sportegyesület, sportszövetség jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és a sportegyesület, sportszövetség szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás a sportegyesület, sportszövetségtel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) a sportegyesület, sportszövetség határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) a sportegyesület, sportszövetség működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) a sportegyesület, sportszövetséget érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés.\n","Ptk. 3:80. §   [Az ügyvezetés feladatai]  \nAz ügyvezetés feladatkörébe tartozik\na) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés."]
[{"$f":"A16","v":"I."},13,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e felügyelőbizottság létrehozásáról?\n",null,"Ptk. 3:82. §","\nJavasoljuk tekintse át az alapszabályt abból a szempontból, abban miként vették figyelembe, hogy kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja.\n(A felügyelőbizottság feladata a sportegyesület, sportszövetségi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és a sportegyesület, sportszövetségi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése.)\n\n","Ptk. 3:82. §  [A felügyelőbizottság létrehozásának kötelező esetei]  \n(1) Kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja. Az alapszabály ettől eltérő rendelkezése semmis.\n(2) A felügyelőbizottság feladata az egyesületi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. \n\n"]
[{"$f":"A17","v":"I."},14,null,"A sportegyesület, sportszövetség a felügyelőbizottság létrehozásakor betartotta-e az összeférhetetlenségi szabályokat?",null,"Civil tv. 2. § 17. pont., 38. § (3) bek a)-d) pont. Ptk. 8:1. § 1. pontja","Javasoljuk tekintse át, hogy a felügyelőbizottság létrehozásakor betartották-e az összeférhetetlenségi szabályokat,megvizsgálták-e, hogy  ki nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja. ","Civil tv. 38.§ (3) Nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki a) a döntéshozó szerv, illetve az ügyvezető szerv elnöke vagy tagja (ide nem értve\naz egyesület döntéshozó szervének azon tagjait, akik tisztséget nem töltenek be),b) a közhasznú szervezettel e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére\nPtk. 8:1. § (1) E törvény alkalmazásában1. közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a\nmostoha- és a nevelt gyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelőszülő és a testvér;\nirányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,\nc) a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által\ntagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott cél szerinti juttatást –, illetve\nd) az a)–c) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója"]
["II.",null,null,"Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A20","v":"II."},1,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség összes bevétele (alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege) - két egymást követő évben, évenként - nem haladta meg az 50 millió forintot, egyszeres könyvitelt vezetett-e? ",null,"Számv. tv.  6. § (2)  bek. és 8. § (4)  bek.\n\nEszámvr. 8. § (1)-(2)  bek.,  9. § (6)  bek.","Felhívjuk a figyelmét, hogy ha a szervezet alaptevékenységből és vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege - két egymást követő évben, évenként - nem haladta meg az 50 millió forintot, akkor vezethet egyszeres könyvitelt. ","Számv. tv. \n6. § (2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.  \n8. §  (4) *  Egyszeres könyvvitellel alátámasztott - a (2) bekezdés d) pontja szerinti - egyszerűsített beszámolót készíthet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5-6. §-okban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.\nEszámvr.\n8. § (1) *  Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n(2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot.\n9. § (6) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére azt az évet követő üzleti év január 1-jével térhet át, amikor az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot."]
[{"$f":"A21","v":"II."},2,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség a kettős könyvvezetésről visszatért az egyszeres könyvvezetésre, mert éves összes bevétele két egymást követő évben nem haladta meg évenként az 50 millió forintot, betartotta-e azt a szabályt, hogy  a sportegyesület, sportszövetség az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át legkorábban?",null,"Számv. tv. 6. § (2)  bek. és 8. § (4)  bek.\n\nEszámvr. 8. § (1) és (2)  bek.,  9. § (7)  bek.","Javasoljuk ellenőrizze, hogy ha a szervezet már a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette a könyveit, de arról döntött, hogy visszatér az egyszeres könyvvezetésre, betartotta-e azt a szabályt, hogy az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át legkorábban.","Számv. tv. \n6. § (2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.  \n8. §  (4) *  Egyszeres könyvvitellel alátámasztott - a (2) bekezdés d) pontja szerinti - egyszerűsített beszámolót készíthet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5-6. §-okban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.\nEszámvr.\n8. § (1) *  Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n(2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot.\n9. § (7) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át, ha az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó külön jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot."]
["II.",3,null,"A sportegyesület, sportszövetség a saját döntése alapján a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette-e a könyveit?",null,"Eszámvr. 9. § (3)  bek.","Felhívjuk a figyelmét, hogy a szervezet saját döntése alapján, bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. ","Eszámvr.\n9. § (3) *  Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet - saját elhatározása alapján - bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére - és egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készíteni - azt az évet követő üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló készítésére a 8. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg."]
["II.",4,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege - két egymást követő évben, évenként - meghaladta az 50 millió forintot, kettős könyvvitelt vezetett-e?",null,"Számv. tv.  6. § (2)  bek. és 8. § (4)  bek.\nEszámvr. 8. § (1) és (2) bek.,  9. § (6)  bek.","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy ha a szervezet alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege - két egymást követő évben, évenként - meghaladta az 50 millió forintot, akkor a kettős könyvvitel szabályai szerint kellett vezetnie a könyveit. ","Számv. tv. \n6. § (2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.  \n8. §  (4) *  Egyszeres könyvvitellel alátámasztott - a (2) bekezdés d) pontja szerinti - egyszerűsített beszámolót készíthet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5-6. §-okban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.\nEszámvr.\n8. § (1) *  Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n(2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot.\n9. §(6) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére azt az évet követő üzleti év január 1-jével térhet át, amikor az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot."]
["III.",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A25","v":"III."},1,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot, eleget tett-e a sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámoló kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában a szervezet éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) meghaladta-e a 300 millió forintot. Ha igen, Önök számára a könyvvizsgálat kötelező. ","Eszámvr. \n16. § (1) *  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A26","v":"III."},2,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy a szervezet (az alapszabály alapján  vagy a közgyűlés) döntött-e arról - mivel a szervezet számára jogszabályi előírás nem tette kötelezővé a könyvvizsgálatot -, hogy könyvvizsgálót bíz meg a beszámoló felülvizsgálatával.\n (Önök abban az esetben is dönthetnek arról, hogy könyvvizsgálót bíznak meg a beszámoló felülvizsgálatával,  ha a szervezet számára jogszabályi előírás nem tette kötelezővé a könyvvizsgálatot.)\n","Eszámvr. \n16. § (1) *  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["III.",3,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék elutasítását tartalmazó könyvvizsgálói jelentést a szervezet - fő szabályként az üzleti évet követő május 31-ig - leltétbe helyezte-e, illetve közzé tette-e. ","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget."]
[{"$f":"A28","v":"III."},4,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden részén feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze, hogy amennyiben a szervezet nem volt könyvvizsgálatra kötelezett, és beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de köteles volt beszámolóját közzétenni, úgy a beszámoló minden részén (mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet) kötelezően feltüntette-e a következő szöveget: \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"","Eszámvr.\n17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["IV.",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A30","v":"IV."},1,null,"\na sportegyesület, sportszövetség elkészített-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a szervezet a beszámolóját elkészítette-e. Amennyiben igen, javasoljuk vizsgálja meg teljesült-e, hogy a szervezet a beszámolóját könyvei lezárását követően, az év utolsó napjával, mint mérlegfordulónappal készítette-e el.","Eszámvr.\n7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A31","v":"IV."},2,null,"\na sportegyesület, sportszövetség számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze szervezete beszámolóját, hogy az naptári évre vonatkozóan készült-e el, kivételt ez alól csak az képez, ha adott évben alakult, vagy év közben szűnt  meg. ","Eszámvr.\n7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
[{"$f":"A32","v":"IV."},3,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség összes bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, nem haladta meg az 50 millió forintot, a sportegyesület, sportszövetség egyszerűsített beszámolót készített-e, egyszeres könyvvezetés mellett?\n",null,"Eszámvr. 8. § (1) bek. \nSzámv. tv. 6. § (2)  bek.","Felhívjuk a figyelmet arra, hogy ha a szervezet bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, nem haladta meg az 50 millió forintot, akkor készíthetett egyszerűsített beszámolót, egyszeres könyvvezetés mellett.\n(A szervezet saját döntése szerint kettős könyvvitel mellett bármikor válaszhatja az egyszerűsített éves beszámoló, vagy a Számv. tv. szerinti éves beszámoló készítését.)","Eszámvr. \n 8. § (1) *  Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\nSzámv. tv. 6. § (2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza."]
["IV.",3,1,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 1.sz.melléklete","Javasoljuk tekintse át a beszámolót, mert az egyszerűsített beszámolónak tartalmaznia kell az Eszámvr. szerint tagolt mérleget.","Eszámvr. 1.sz.melléklete"]
["IV.",3,2,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt eredménylevezetést tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 2.sz.melléklete","Javasoljuk tekintse át a beszámolót, mert az egyszerűsített beszámolónak tartalmaznia kell sz Eszámvr. szerint tagolt eredménylevezetést.","Eszámvr. 2.sz.melléklete"]
[{"$f":"A32","v":"IV."},4,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség összes bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, vagy bevételeinek összege nem haladta meg az 50 millió forintot, de kettős könyvvezetést választott, akkor a sportegyesület, sportszövetség egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy legalább egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az a szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladta az 50 millió forintot. \n(A szervezet saját döntése szerint választhatja a Szám.tv. előírásai szerinti éves beszámoló készítését is.)","Eszámvr.  \n8. § (2) *  Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["IV.",4,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["IV.",4,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet egyszerűsített éves beszámolója az Eszámvr. 3. melléklete szerinti mérlegből és a 4. melléklete szerinti eredménykimutatásból, valamint a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll-e.","Eszá(mvr.  \n7. §  (6) *  Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["IV.",4,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["IV.",4,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["IV.",5,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - a sportegyesület, sportszövetségnél - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor a sportegyesület, sportszövetség kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a szervezetnek, amennyiben az Eszámvr.-ben meghatározott mutatók közül kettő értéke a szervezetnél meghaladta az alábbiak szerinti értéket, akkor a kettős könyvvitel alapján a Számv. tv. szerinti éves beszámolót kellett készítenie:\n- a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n- az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n- az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.","Eszámvr. \n8. § 3) *  Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) *  az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["IV.",5,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["IV.",5,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Javasoljuk ellenőrizze, hogy ha a szervezetnek a Számv.tv szerinti éves beszámolót kellett készítenie, vagy saját választása szerint azt készített, akkor az tartalmazta-e a Számv. tv. szerinti mérleget, eredménykimutatást, kiegészítő mellékletet.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c) *  a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. "]
["IV.",5,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["IV.",5,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["IV.",6,1,"\na sportegyesület, sportszövetség - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCiivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet beszámolója -  a Számv. tv. és az Eszámvr. szerint az üzleti évet követő év május 31-ig  - letétbe lett-e helyezve, illetve közzé lett-e téve. ","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget."]
["IV.",6,2,"\nA sportegyesület, sportszövetség  amennyiben saját honlappal rendelkezik- főszabály szerint - május 31-ig,  gondoskodott-e a beszámoló és a közhasznúsági melléklet saját honlapon való közzétételéről?\n",null,"Civil tv. 30. § (4) bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a szervezet beszámolója -  a Számv. tv. és az Eszámvr. szerint az üzleti évet követő év május 31-ig  - közzé lett-e téve a szervezet honlapján. ","Civil tv. 30.§ (4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a bezsámoló, valamint a közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. "]
[{"$f":"A46","v":"IV."},7,null,"Rendelkezik-e a sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"Számv. tv.  153. § (1)  bek. és 154. §  (1) bek. \n\nEszámvr.  7. § (4)  bek. c) pont és   17. § (4)  bek.\n\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Javasoljuk tekintse át a beszámolóhoz kapcsolódó dokumentációt, mert a Civil tv. szerint, a szervezet számviteli beszámolóját a jóváhagyásra jogosult testületnek el kell fogadnia.  ","Számv. tv. \n 153. § (1) *  A kettős könyvvitelt vezető, cégjegyzékbe bejegyzett vállalkozó köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt, valamint az adózott eredmény felhasználására (az osztalék jóváhagyására) vonatkozó határozatot az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni ugyanolyan formában és tartalommal (szövegezésben), mint amelynek alapján a könyvvizsgáló az éves beszámolót vagy az egyszerűsített éves beszámolót felülvizsgálta.\n154. § (1) *  Minden kettős könyvvitelt vezető vállalkozó (ideértve a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepét is) köteles az éves beszámolót, illetve az egyszerűsített éves beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt közzétenni.\nEszámvr. \n7.§ (4) A beszámoló lehet:\na) egyszerűsített beszámoló,\nb) egyszerűsített éves beszámoló,\nc) *  a Tv. szerinti éves beszámoló. (Számv. tv.)\n17. § (4) Az (1) és (2) bekezdésben, valamint a 25. §-ban meghatározottaktól eltérő egyéb szervezetnek, amelynek sem nyilvánosságra hozatali, sem közzétételi, sem beszámoló letétbe helyezési kötelezettsége nincs, a beszámolóját legkésőbb az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig kell elkészítenie és a jóváhagyásra jogosult testülettel elfogadtatnia.\nCivil tv. 30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n\n"]
["IV.",8,null,"A sportegyesület, sportszövetség a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek.  \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Javasoljuk tekintse át a beszámolóhoz kapcsolódó dokumentációt, mert a szervezetnek a Civil tv. szerint, a beszámoló mellett a közhasznúsági mellékletet is el kellett készítenie, a jóváhagyásra jogosult testületnek el kellett fogadnia, illetve a szervezetnek közzé kellett azt tennie.  ","Civil tv. \n29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\nCivil. vhr. - a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről\n12. § (1) *  A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja."]
["IV.",9,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 20 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Javasoljuk győződjön meg róla, hogy ha a szervezet éves (éves szintre számított) bevétele az előző két év átlagában meghaladta a 20 millió forintot, akkor a beszámoló készítését - az Eszámvr. szerint  - legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e. ","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2) *  Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg."]
["IV.",10,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át a beszámoló dokumentációját, mert ha a szervezet a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, egy éven belül pótolnia kell azt. A bíróság a letétbe helyezés és közzététel  hiányában, illetve annak pótlása elmaradása esetén a szervezetet pénzbírsággal sújthatja.\n ","Civil tv.\n30. § (5) *  Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
["IV.",11,null,"\na sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a számviteli beszámolót alátámasztó dokumentációt, mert a szervezet az üzleti évről készített beszámolót, valamint az azt alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben."]
["IV.","11.","1.","\na sportegyesület, sportszövetség leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a számviteli beszámolót alátámasztó dokumentációt, hogy a könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez rendelkezésre álló leltár megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. A mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és a Számv. tv. előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - a Számv. tv. 69. § (5) bekezdés figyelembevételével - a szervezetnek a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["V. ",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A54","v":"V. "},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","\nFelhívjuk szíves figyelmét, hogy a kettős könyvvitelt vezető szervezetek kötelesek kiegészítő mellékletet készíteni. \nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet, melybe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket a számviteli törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára - a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően - szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos - más jogszabályban előírt - információkat is.\nEzen felül szíveskedjen figyelembe venni, hogy a kiegészítő mellékletben értékelni kell a szervezet valós vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét, az eszközök és a források összetételét, a saját tőke és a kötelezettségek tételeinek alakulását, a likviditás és a fizetőképesség, valamint a jövedelmezőség alakulását.\nA számviteli politika meghatározó elemeit és azok változását, a változás eredményre gyakorolt hatását a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.\n","Számv. tv. 88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni."]
[{"$f":"A55","v":"V. "},1,0,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n","I",null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["V. ",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert és annak főbb jellemzőit.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["V. ",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell  az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["V. ",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az értékcsökkenés elszámolásának gyakoriságát.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["V. ",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az egyes mérlegtételeknél alkalmazott, az előző üzleti évtől eltérő eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["V. ",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben ismertetni kell az egyes mérlegtételeknél alkalmazott, az előző üzleti évtől eltérő eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, és az eredményre gyakorolt hatását.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["V. ",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["V. ",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["V. ",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik. \nJavasoljuk tekintse át, hogy az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a szervezet pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat a kiegészítő melléklet tartalmazza-e.\n\nTovábbi információ: az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a szervezet pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését.\n","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["V. ",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével.","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["V. ",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)\n","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["V. ",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)\n","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["V. ",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["V. ",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["V. ",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["V. ",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["V. ",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a mérlegben azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["V. ",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségek teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["V. ",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról a Számv. tv. külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a szervezet pénzügyi helyzetének megítéléséhez.","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["V. ",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén az általános értékelési eljárásokat. Ezek részletezése a további kérdésekben. ","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:"]
["V. ",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát).","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["V. ",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["V. ",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["V. ",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["V. ",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv.  59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét).","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["V. ",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["V. ",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva.","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
["V. ",21,null,"\nA szervezet élt-e az értékhelyesbítés lehetőségével?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4/a) bek. ","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében, ha a szervezet élt az értékhelyesbítés lehetőségével, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben.\n","Számv. tv. 59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\nSzámv. Tv. 96. § (4a) *  Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["V. ",21,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4/a) bek. ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló vagy éves beszámoló esetében, ha a szervezet élt az értékhelyesbítés lehetőségével a kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.","Számv. tv. 59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\nSzámv. Tv. 96. § (4a) *  Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["V. ",22,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek.","96. § (1) Az egyszerűsített éves beszámoló a (2)–(5) bekezdés szerinti mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. Üzleti jelentést - az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódóan - nem kell készíteni. Az egyszerűsített éves beszámoló készítésénél az éves beszámoló készítésére vonatkozó szabályok irányadók az e fejezetben foglalt eltérésekkel.  \n(2) Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege az 1. számú melléklet \"A\", illetve \"B\" változata közül a vállalkozó által választott mérleg nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.\n(3)  Az egyszerűsített éves beszámoló eredménykimutatása a 2. vagy a 3. számú melléklet közül a vállalkozó által választott eredménykimutatás nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.\n(3a)  A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["V. ",23,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Egyszerűsített éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek.","96. § (1) Az egyszerűsített éves beszámoló a (2)–(5) bekezdés szerinti mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. Üzleti jelentést - az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódóan - nem kell készíteni. Az egyszerűsített éves beszámoló készítésénél az éves beszámoló készítésére vonatkozó szabályok irányadók az e fejezetben foglalt eltérésekkel.  \n(2) Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege az 1. számú melléklet \"A\", illetve \"B\" változata közül a vállalkozó által választott mérleg nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.\n(3)  Az egyszerűsített éves beszámoló eredménykimutatása a 2. vagy a 3. számú melléklet közül a vállalkozó által választott eredménykimutatás nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.\n(3a)  A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["V. ",24,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n",null,null," Amennyiben éves beszámolót készít, a szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["V. ",25,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeget, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban.\n\nTovábbi információ:\n- támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni.\n","Számv. tv. 93 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében\nvégleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a\nkapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló\nösszeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati\nés/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység\nfenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a\nkiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő\n(kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett\nadatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a\nkiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások\nfelhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának\nnyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen."]
["V. ",26,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeget, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban.\n\nTovábbi információ: \n-támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni.\n","Számv. tv. 93 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében\nvégleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a\nkapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló\nösszeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati\nés/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység\nfenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a\nkiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő\n(kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett\nadatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a\nkiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások\nfelhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának\nnyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen."]
["V. ",27,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet, melynek éves beszámoló esetén tartalmaznia kell a cash flow kimutatást is.","1 Megállapította: 2003. évi LXXXV. törvény 28. § (2). Hatályos: 2004. I. 1-től. Először a 2004. évben"]
["V. ",28,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen utalnia kell a kiegészítő mellékletben.","induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni."]
["V. ",28,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat.","A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében"]
["V. ",28,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve.","végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a"]
["V. ",29,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló, vagy az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a szervezet könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló, vagy az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésével kapcsolatban könyvviteli szolgáltatást végző természetes személyt vagy olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja rendelkezik okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Számv. tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett. Az így megbízásra került személy nyilvántartásba vett nyilvános adatait fel kell tüntetni a kiegészítő mellékletben.","kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló"]
["V. ",30,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek.","összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati"]
["V. ",31,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása.\n","és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység"]
["V. ",32,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan.","fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a"]
["V. ",33,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan.","kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő"]
["V. ",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni.","(kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett"]
["V. ",35,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni a szervezet székhelyét - pontos címét, elérhetőségét -. Amennyiben az éves beszámolót interneten is közzéteszi, akkor be kell mutatni annak az internetes honlapnak a pontos címét, elérhetőségét, ahol a beszámolót közzéteszi. ","adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a"]
["V. ",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások"]
["V. ",37,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának"]
["V. ",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen."]
["V. ",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["V. ",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva.  ","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["V. ",41,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni a mérlegen kívüli tételeket, így a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben.\n","Számv. tv. 90 § (4) *  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) *  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["V. ",41,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben.","Számv. tv. 90 § (4) *  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) *  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["V. ",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni.\n","Számv. tv. 90 § (4) *  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb) *  a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["V. ",43,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash flow-ra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben.","Számv. tv. 90 § (4) *  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc) *  a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["V. ",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n\nTovábbi információ: hátrasorolt eszköz az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni.\n","Számv. tv. 90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben."]
["V. ",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. ","Számv. tv. 90 § (6) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["V. ",{"$f":"B111+1","v":46},null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["V. ",{"$f":"B112+1","v":47},null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek, ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["V. ",47,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek, ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["V. ",{"$f":"B114+1","v":48},null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["V. ",{"$f":"B115+1","v":49},null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben meg kell adni összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak.","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
["V. ",50,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
["V. ",{"$f":"B117+1","v":51},null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
[{"$f":"A118","v":"V. "},51,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét. \n","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["V. ",{"$f":"B119+1","v":52},null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatott terven felüli értékcsökkenés vagy visszaírt terven felüli értékcsökkenés esetében, ha volt jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása, akkor azok elszámolásának indokait is ismertetni kell.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["V. ",{"$f":"B120+1","v":53},null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["V. ",{"$f":"B121+1","v":54},null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["V. ",{"$f":"B122+1","v":55},null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.","Számv. tv. 92 § (3) *  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["V. ",56,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a szervezet gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki).","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) *  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["V. ",{"$f":"B124+1","v":57},null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól.","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) *  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["V. ",58,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - Számv. tv.  92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  ","Számv. tv.  94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["V. ",59,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["V. ",{"$f":"B127+1","v":60},null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["V. ",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét.","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["V. ",{"$f":"B129+1","v":62},null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát, amennyiben az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. ","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["V. ",62,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében abban az esetben, ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor annak okát a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["V. ",{"$f":"B131+1","v":63},null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["V. ",63,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok.\n","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["V. ",{"$f":"B133+1","v":64},null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["V. ",{"$f":"B134+1","v":65},null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében a mérleg tagolásához a szervezet az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a szervezet az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["V. ",{"$f":"B135+1","v":66},null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a kiegészítő mellékletet. Éves beszámoló készítése esetében amennyiben a szervezet az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. ","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VI.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A137","v":"VI."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a szervezet számviteli politikájának elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv.tv.\n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A138","v":"VI."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesület, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\nTovábbi információ: a civil szervezetek gazdálkodására vonatkozó jogszabályok változásai: \n- az Eszámvr. 2022. január 01-jétől az (ár)bevétel helyett a bevétel kifejezést használja;\n- a Számv. tv. 2022. január 01-jétől a számla/nyugta helyett a számviteli bizonylat kifejezést használja; \n- az Eszámvr. szerint 2023. január 01-jétől a kettős könyvvitelt vezető és éves beszámolót készítő civil szervezetnek nem kell üzleti jelentést készítenie.\n","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VI.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politkában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3)  bek.\n","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a számviteli politika előírásai biztosítják-e azt, hogy a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő módszereket és eszközöket alakították ki ahhoz, hogy a törvényi előírásokat végrehajtsák. \nJavasoljuk tekintse át, hogy a számviteli politikában a törvényben biztosított választási lehetőségek közül meghatározták-e a sportegyesület, sportszövetségre vonatkozó szabályokat, ennek keretében tartalmaz-e előírást a számviteli politika például a\n- a beszámolás formájára,\n- a beszámolót alátámasztó könyvvezetésre,\n- a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszerre, annak főbb jellemzőivel,\n- az üzleti év meghatározására, \n- a mérlegfordulónapjára, \n- a mérlegkészítés időpontjára,\n- a beszámoló közzétételére.\nMeghatározhatók a számviteli politikában (vagy a Számv. tv. 167. § (3) előírásaival összhangban egyéb szabályzatban): \n- a gazdasági művelet elrendelésére-, az utalványozásra-, a rendelkezés végrehajtásának igazolására-, ellenőrzésére jogosult személy(ek),\n- a kötelezettségvállalásra, a szerződéskötésre jogosult személy(ek), szabályok.\nTovábbá minden olyan, a Számv.tv.-ben biztosított választási lehetőségről történő döntés, melyet a számviteli politikában, vagy az annak keretében elkészített szabályzatokban szerepeltetni kell, és a számviteli politika elkészítésért felelős személy döntése szerint azt a számviteli politikában kívánja rögzíteni, vagy más szabályozással egybehangzóan itt is megjeleníteni.\nIlyen lehet például - a teljesség igénye nélkül - :\n- a deviza, a valuta készlet esetén annak nyilvántartására használt árfolyam,\n- a készletek nyilvántartásakor alkalmazott nyilvántartás módja, \n- mennyiségi leltárfelvételnek a törvényi előírtnál gyakrabban történő alkalmazása, stb.\n  ","Számv. tv.   \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.   \n\n"]
["VI.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy szervezete a számviteli elszámolások és az értékelések tekintetében meghatározta-e minden esetben ahol ez felmerülhet, hogy mit tekint  lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak illetve, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, és az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.","Számv. tv.   14. §\n(4) *  A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["VII.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A142","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (11) bek.\n","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát.\nKérjük vegye figyelembe, hogy az üzleti évről készített beszámolót, valamint az azt alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.\nNem válasz esetén: \nFelhívjuk figyelmét, hogy abban az esetben ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A143","v":"VII."},1,1,"\nAz  eszközök és a források  leltárkészítési és leltározási szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e? \n",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (12) bek.\n","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["VII.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesület, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VII.",2,0,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VII.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezt adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és 69. § (1) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához, a számviteli politikának és az annak keretében elkészített szabályzatoknak megfelelően, olyan leltárt kell összeállítani és a Számv. tv. előírásai szerint legalább 8 évig megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - a Számv. tv. 69. § (5) bekezdés figyelembevételével - a szervezetnek a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben úgy, hogy az elkészült leltár leginkább megfeleljen a szervezet adottságainak és körülményeinek. ","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VII.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban rögzíteni kell az adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy  ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel kell végrehajtani.\n","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VII.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban rögzíteni kell a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy ha a szervezet a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel kell végrehajtani.\n","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VII.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződnie?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy  a számviteli törvény szerint az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában rögzíteni kell a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, hogy  minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál a leltározást egyeztetéssel kell elvégezni.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VII.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","\nJavasoljuk vegye figyelembe, hogy az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában rendelkezni kell arról, hogy egy közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani, így annak leltárkészítési és leltározási szabályait is meg kell határozni. Rögzíteni kell továbbá a szabályzatban a leltár tartalmára vonatkozóan, hogy az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatok, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióik (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), és az azokat alátámasztó számítások is részei a leltárnak. \n","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["VII.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Felhívjuk a figyelmét, hogy amennyiben a szervezetnél a könyvvizsgálat a Számv. tv. 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a közbenső mérlegre is vonatkozik.","Számv. tv. 21. §\n(5) *  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["VII.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a mérleg és így a leltár tételeinek értékelése egy nagyon fontos terület, mely minden egyes mérlegtétel esetében megköveteli az adott mérlegtétel értékelésére vonatkozó, a gazdálkodó sajátosságaira vonatkozó értékelési szabályok kialakítását és rögzítését a szabályzatokban, illetve a leltározás során azok, valamint a számviteli törvény vonatkozó előírásainak  pontos ismeretét és betartását. ","Számv. tv. 15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3) *  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) *  az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["VII.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a Számv. tv-nek megfelelően a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig olvasható formában meg kell őrizni.\nA jogszabályi előírás megismétlése nem kötelező eleme a szabályozásnak, ugyanakkor könnyítés a végrehajtók számára, ha a szabályozási keretet egy helyen találják meg.","Számv.tv.169. § (1) *  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["VIII.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A155","v":"VIII."},1,null,"\na sportegyesület, sportszövetség elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e az eszközök és a források értékelési szabályzatát.","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A157","v":"VIII."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) és (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A158","v":"VIII."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesület, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",4,0,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null,"Javasoljuk a szabályos működés ellenőrzéséhez a teszt teljeskörű kitöltését."]
["VIII.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzített értékelési elveknél figyelembe vették-e, hogy az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből - a gazdálkodó a belátható jövőben is fenn tudja tartani működését, folytatni tudja tevékenységét, nem várható a működés beszüntetése vagy bármilyen okból történő jelentős csökkenése - indultak ki.\n","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["VIII.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítésre került-e, hogy az alkalamazott értékelési elvek mely tartósan fennálló változások esetén módosíthatók, illetve a szabályozás esetleges módosításakor figyelmebe vették-e, hogy az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["VIII.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  az értékelési elv módosításakor figyelembe vették-e, hogy az értékelési elvekben akkor alkalmazhatnak módosítást, ha az azt megalapozó  változás tartósan, legalább egy éven túl jelentkezik?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.",null,"Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["VIII.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Javasoljuk győződjön meg arról, hogy figyelembe vették-e a Számv. tv. 46. § (4) bekezdésében foglalt kritériumot, azaz a \"mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\"\nA jogszabályi előírás megismétlése nem kötelező eleme a szabályozásnak, ugyanakkor könnyítés a végrehajtók számára, ha a szabályozási keretet egy helyen találják meg.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["VIII.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."," 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["VIII.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e  a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait a Számv. tv. 23. § (1)-(4) bekezdések, a 24. § (1)-(2) bekezdések és a 34. § figyelembevételével a befektetett eszközök, forgóeszközök, az aktív időbeli elhatárolások, a kezelésbe vett-, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközök, a pénzügyi lízing keretében átvett eszközök, az immateriális javak, a tárgyi eszközök, a befektetett pénzügyi eszközök, a saját tőke, a céltartalék, a kötelezettségek és a passzív időbeli elhatárolások esetében.","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\nSzámv. tv. 23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni.\n 34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.  "]
["VIII.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában miként rendelkeztek az eszközök besorolásáról. A besorolási szabályoknál figyelmebe vették-e, hogy az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni, továbbá befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  ","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["VIII.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a  besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja, vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni. Az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé, vagy a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé. ","Számv. tv. 23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
[null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A168","v":"VIII."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén a közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \nA tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő. \nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege.\nJavasoljuk a jogszabályhelyekben megjelenített előírások közül a szervezetre jellemző eseteket  azok körülményeinek meghatározásával (pl. a jelentős értékmódosítás szervezeti meghatározásával)  a szabályozásban megjeleníteni, a jogszabály alkalmazásának megkönnyítése érdekében. \nA gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét.\n\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a bekerülési (beszerzési) érték részét képező tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni. \n\nJavasoljuk figyelembe venni, hogy a térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke. (Számv.tv. 50. § (4) bek.)","Számv. tv. 47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A170","v":"VIII."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek.",null,"Számv. tv. 47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában. \n Számv. tv. 47. § (7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\nSzámv.tv 47.§ (8) Számv. tv. 47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A171","v":"VIII."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ",null,"Számv. tv. 47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  Számv. tv. \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["VIII.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.",null,"Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.                           "]
["VIII.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke vonatkozásában a valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő deviza értékének meghatározásához alkalmazott árfolyamot jegyző hitelinézet (a számviteli politikában rögzítettekkel egyező) kiválasztásáról, meghatározásáról. ","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni."]
["VIII.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz\nmegállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott,\nbizonylatolt) értéke."]
["VIII.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke.\n","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A175","v":"VIII."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek.,  49. § (5) bek., 48. § (7) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - amennyiben releváns - rendelkeztek-e arról, hogy a tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték. Figyelembe vették-e azon előírást, hogy a valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha az értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye az értékelés mellett nem teljesülne.","47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.                           "]
[null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai"]
["VIII.",6,1,"\na sportegyesület, sportszövetség gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n","Számv. tv. 52. § (1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). 52. § (1) *  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).    \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.      "]
["VIII.",6,2,"\na sportegyesület, sportszövetség gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["VIII.",6,3,"\na sportegyesület, sportszövetség meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető; stb.\n","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["VIII.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  ","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A182","v":"VIII."},7,1,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n ","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A184","v":"VIII."},7,2,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy amennyiben a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.\n","56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A185","v":"VIII."},7,3,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű. A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni. Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a Szám. tv. 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a Szám. tv. 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét. A követelések eredeti, a Szám. tv. 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a Szám. tv. 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n","Számv. tv. 55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni."]
["VIII.",7,4,"\na sportegyesület, sportszövetség az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a kettős könyvvitelt vezető szervezet, a számviteli politikájában rögzített döntése szerint meghatározott körre alkalmazhatja a valós értéken történő értékelés szabályait. ","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A187","v":"VIII."},8,1,"\nHa a sportegyesület, sportszövetség élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n\nTovábbi információ: a pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Számv.tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az Eszkr. hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Számv. tv. előírásai szerint állítja össze.",{"$cut":{"chars":23505,"head":"Számv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pontja szerinti értékelési különbözetet a változó kamatláb és a fix kamatláb névleges tőkeösszegre vetített hátralévő lejárati időre jutó különbözeteinek értékelés időpontjára diszkontált értékében kell meghatározni.\n(7) A mérlegben szereplő pénzügyi eszközhöz rendelt értékelési különbözet az eszköz utolsó értékelésekor érvényes valós értéke és a bekerülési (beszerzési) értéke közötti különbözet összegével egyezik meg. A valós érték v"}}]
[{"$f":"A189","v":"VIII."},8,2,"\nHa a sportegyesület, sportszövetség élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy  ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható. Amennyiben az alkalmazott leírások miatt az eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, akkor a leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\nAmennyiben a befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - a Számv. tv. 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni. \n\nTovábbi információ: amennyiben a szervezet élt a Számv. tv. 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező a Szám. tv. 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltár elkészítésekor figyelembe kell venni a Számv. tv. 58. § (1) bek. előírásait is.  \n","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) *  Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A190","v":"VIII."},9,null,"\na sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e, hogy a mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a Számv. tv. 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\nA devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a Számv. tv. 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a Számv. tv. 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A192","v":"VIII."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a Számv. tv. 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt a Számv. tv. 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a Számv. tv. 57. § (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nA mérlegben a Számv. tv. 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a a Számv. tv.47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek a a Számv. tv. 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni. A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - a Számv. tv. 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben."]
[{"$f":"A194","v":"VIII."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a Számv. tv. 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a Számv. tv. 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt a Számv. tv. 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a Számv. tv. 57. § (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.\n","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A195","v":"VIII."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.    Továbbá a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.","Számv. tv. 54. §\n (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\nSzámv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. "]
["VIII.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a mérlegben a Számv. tv. 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a Számv. tv. 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a Számv. tv. 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n ","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["VIII.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 54. § (4)-(9)  bek., 58. § (2)-(3)  bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e a követelések értékelésénél a számviteli törvény értékvesztés elszámolására vonatkozó szabályait.\n\n\n\n","Számv. tv. \n54. § (10) *  A kezelt vagyonra szóló tartós követelésre értékvesztést kell elszámolni annak könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti veszteségjellegű különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2) *  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n\n65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(7)  A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni. \n(8)   Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés\na) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)-(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(9)  Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke - az (1)-(6) bekezdéstől eltérően - a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege."]
["VIII.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e az értékpapírok értékelésénél a számviteli törvény értékvesztés elszámolására vonatkozó szabályait.\n\n\n\n","Számv. tv.\n54.§\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7) *  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8) *  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9) *  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n\n58.§\n(2) *  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege."]
["VIII.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a mérlegben a pénztár, a csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészletnek a Számv. tv. 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\nA mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a Számv. tv. 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el."]
["VIII.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - ha az indokolt - meghatározták-e az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó tételek értékelésének szabályait. ","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás."]
["VIII.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában figyelembe vették-e azon előírást, hogy a saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a Számv. tv. 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["VIII.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["VIII.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["VIII.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy az eszközök és a források értékelési szabályzatában - ha az indokolt - meghatározták-e a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó tételek értékelésének szabályait. ","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás."]
["IX.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A206","v":"IX."},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a törvényi előírásoknak megfelelően a szervezet a számviteli politika keretében elkészítette-e a pénzkezelési szabályzatát.","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A207","v":"IX."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e a szervezetüknél, miszerint a számviteli politika - és az annak keretében elkészítendő szabályzatok - elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről a szervezet képviseletére jogosul személy gondoskodott-e. ","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["IX.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy teljesült-e azon előírás a sportegyesület, sportszövetségnél, hogy az újonnan alakuló gazdálkodó a számviteli politikát, és az elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. A Számv. tv. módosítása esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["IX.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Javasoljuk ellenőrizze le, hogy a pénzkezelési szabályzatban rendelkeztek-e a pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, a napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, az ellenőrzés gyakoriságáról, a pénzszállítás feltételeiről, a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről és a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább a pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, a napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, az ellenőrzés gyakoriságáról, a pénzszállítás feltételeiről, a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről és a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["IX.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["IX.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["IX.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["IX.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["IX.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["IX.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárás ellenőrzésének gyakoriságát?\n"]
["IX.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["IX.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A218","v":"IX."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A219","v":"IX."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["X.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A222","v":"X."},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség kettős könyvvezetés esetén rendelkezik-e a számviteli törvénynek megfelelően számlarenddel. \nMegjegyzés: az egyszeres könyvvitel vezetését választó szervezetnek is rendelkeznie kell a Számv. tv. bizonylatolásra vonatkozó szabályozásából következő, a szervezet sajátosságaihoz igazodó szabályokat tartalmazó bizonylati renddel, illetve szabályoznia kell az eszközökről és a forrásokról a Számv. tv. 162. § (1)-(2) bekezdéseinek megfelelően vezetett részletező nyilvántartása szervezeti sajátosságait.","Számv. tv.\n161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A223","v":"X."},1,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
["X.",2,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy gondoskodott-e a szervezet képviseletére jogosult a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról és hatályba léptetéséről. ","Számv. tv.  161. §\n(4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["X.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kell minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését, amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["X.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett a szervezet könyvvezetése során alkalmazott valamennyi számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["X.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett  a főkönyvi számlák és az analitikus nyilvántartások kapcsolatát.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["X.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert annak tartalmaznia kellett a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.","Számv. tv.\n161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["X.",7,null,"\nA számlarend  tartalmazta-e a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások értékadatainak rendszeres egyeztetési kötelezettségét?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, hogy az a számviteli törvénynek megfelelően tartalmazza-e a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások értékadatainak rendszeres egyeztetési kötelezettségét. ","Számv. tv.\n161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["X.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Javasoljuk ellenőrizze le a számlarendet, mert abban a  könyvvezetésére és bizonylatolására vonatkozó szabályokat úgy kellett kialakítani, hogy azok alkalmasak legyenek a mérleg, az eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására. ","Számv. tv.\n161/A. § *  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["X.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. és 27. § (1)  bek.","Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a Számv. tv.-nek, az Eszámvr.-nek és a Civil tv.-nek megfelelően a szervezetnek úgy kell kialakítania a nyilvántartási/könyvvezetési rendszerét, hogy az lehetővé tegye az elkülönített nyilvántartásai alapján a jogszabályokban/szerződésekben rögzített adatok bemutatását, így különösen a közpénzek felhasználásával és a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésével összefüggő adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal-, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk rendelkezésre álljanak.","Számv. tv.\n161/A. §   (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani."]
["XI.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A233","v":"XI."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n",null,null," A szabályos működés ellenőrzéséhez javasoljuk a teszt teljeskörű kitöltését."]
[{"$f":"A234","v":"XI."},1,null,"\nVolt-e a sportegyesület, sportszövetségnél a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban törvényességi felügyeleti ellenőrzés a bíróság részéről. Ha igen, akkor a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések eredményre vezettek-e? Felhívjuk a figyelmét, hogy ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XI.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XI.",3,null,"\nVolt-e a sportegyesület, sportszövetségnél az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. §","\nJavasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban a közhiteles nyilvántartási adatokat érintően ügyész által kezdeményezett eljárás. Ha igen, akkor a törvényes működés helyreállítása érdekében tett eljárások eredményre vezettek-e? Felhívjuk a figyelmét, hogy ha a közhiteles nyilvántartás adata törvénysértő, vagy utóbb törvénysértővé vált, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - az adat törlését, kijavítását, megváltoztatását kezdeményezheti. Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet. Törvény felhatalmazása alapján az ügyész a jogi személy feloszlatása, megszüntetése vagy a törvényes működés helyreállítása érdekében pert indít, ha a tudomására jutott súlyos jogszabálysértés, illetve más adat vagy körülmény folytán alappal tehető fel, hogy a jogi személy a működését beszüntette, illetve Alaptörvényt vagy jogszabályt sértő tevékenységet folytat. Ha törvény kifejezetten nem zárja ki, az ügyész pert indít akkor is, ha a jogszabálysértés a jogi személy törvényes működését veszélyezteti.\n","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XI.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XI.",5,null,"\nVolt-e a sportegyesület, sportszövetségnél külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv., Art.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve volt-e az elmúlt időszakban adóügyi ellenőrzés – a szervezet székhelye szerint illetékes adóhatóság részéről, továbbá a költségvetési támogatások felhasználására vonatkozóan az Állami Számvevőszék részéről valamint engedélyezett szakhatósági tevékenység esetén az engedélyt kiadó hatóságok (pl. a Magyar Államkincstár) általi ellenőrzés.","ÁSZ tv. 5. § (3) alapján: \nAz Állami Számvevőszék az államháztartásból származó források felhasználásának keretében ellenőrzi .... az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását .... a közhasznú szervezeteknél,.... az egyesületeknél, az alapítványoknál ...... Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban - ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását - vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nÁSZ tv. 5. § (11) Az Állami Számvevőszék - törvény rendelkezéseinek megfelelően - törvényességi szempontok szerint ellenőrzi\ne) a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2021. évi XLIX. törvény szerinti egyesületet és alapítványt."]
["XI.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n ",null,null,"Javasoljuk tekintse át az ellenőrzések megállapításait, valamint javasoljuk győződjön meg arról,  hogy a feltárt hibák/hiányosságok megszüntetése érdekében történt-e intézkedés, és az intézkedés hatására a hiba/hiányosság elhárult-e."]
["XI.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § \n","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetség működését tekintve kötelező-e a könyvvizsgálat, azaz a sportegyesület, sportszövetségnél az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában az éves (éves szintre átszámított) bevétele meghaladta-e a 300 millió forintot, illetve az alapszabály erre vonatkozóan határoz-e meg szabályokat. Kötelező könyvvizsgálat esetén rendelkezésre áll-e a számviteli beszámolóhoz a független könyvvizsgálói jelentés.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XI.",8,null,"\nAmennyiben a sportegyesület, sportszövetség önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Javasoljuk tájékozódjon, hogy a sportegyesület, sportszövetségnél az önkéntesek jogszabályi előírásoknak megfelelő  foglalkoztatását ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság. ","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XI.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n",null,null,"Javasoljuk tekintse át az ellenőrzések megállapításait, valamint javasoljuk győződjön meg arról,  hogy a feltárt hibák/hiányosságok megszüntetése érdekében történt-e intézkedés, és az intézkedés hatására a hiba/hiányosság elhárult-e."]
["XII.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A244","v":"XII."},1,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
[{"$f":"A245","v":"XII."},1,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át, hogy a jogszabály által meghatározott esetekben -\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes az Önkéntes tv. 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n- teljesült-e, hogy az önkéntes foglalkoztatásra irányuló szerződést írásba foglalták.  Felhívjuk figyelmét, hogy az írásba foglalt önkéntes szerződést annak megszűnésétől számított legalább öt évig meg kell őrzinie a fogadó szervezetnek.\n","Önkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XII.",1,2,"\na sportegyesület, sportszövetség az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vett-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át azokat a foglalkoztatásokat, melyek során nem jött létre írásba foglalt szerződés, és vesse össze, hogy  nyilvántartásuk kialakítása megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. Nyilvántartás hiányában javasoljuk alakítsa ki annak jogszabályi előírások szerinti tartalmát, formáját. Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a fogadó szervezet a nyilvántartást az önkéntes jogviszony megszűnését követően legalább öt évig köteles megőrizni. ","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XII.",1,3,"\nA sportegyesület, sportszövetség azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség önkéntes foglalkoztatásra vonatkozó gyakorlatát. Tekintse át azokat a foglalkoztatásokat, melyek során nem jött létre írásba foglalt szerződés, és vesse össze, hogy  nyilvántartásuk adattartalma megfelel-e a jogszabályi előírásoknak. Nyilvántartás hiányában javasoljuk alakítsa ki annak jogszabályi előírások szerinti tartalmát, formáját. Javasoljuk vegye figyelembe, hogy a fogadó szervezet a nyilvántartást az önkéntes jogviszony megszűnését követően öt évig köteles megőrizni. A fogadó szervezet megszűnése, illetve halála esetén a nyilvántartást a jogutódja, örököse, jogutód nélküli megszűnése esetén az iratok megőrzésére jogszabály vagy határozat alapján kötelezett őrzi.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XII.",1,4,"\nA sportegyesület, sportszövetségnél az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartásit annak figyelembevételével, hogy egyidejűleg érvényesültek-e az önkéntes munka elszámolására a Számv. tv., az Önkéntes tv. és a Civil vhr. előírásai.  Kizárólag  az Önkéntes tv. szerint foglalkoztatott (nyilvántartott fogadó szervezet, szerződés, nyilvántartás) önkéntesek által teljesített munkaórák értéke számolható el. \nA Civil vhr. 4. § (5) bekezdés szerint a  közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nA Számv. tv. 77. § (3) n) szerint egyéb bevételként kell elszámolni a  térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét.\nA fentiek szerint az Önkéntes tv-nek megfelelően  foglalkoztatott önkéntesek által teljesített munkaórák ellenértékét -  óránként a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét  - egyéb bevételként kell elszámolni. Az ugyanekkora értékben megjelenő,  ki nem fizetett díjazást a személyi jellegű egyéb kifizetések között is ki kell mutatni a Számv. tv.  79. § (3) bekezdés előírásai szerint. Az önkéntes tevékenység végzésével összefüggésben az önkénteseknek adott juttatásokat szintén személyi jellegű egyéb kifizetésként kell elszámolni, figyelemmel arra, hogy csak az Önkéntes tv-ben foglaltaknak megfelelő juttatások adómentesek.\nJavasoljuk az elszámolás szabályait a számlarendben megjeleníteni.\n","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. 77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\nSzámv. tv. 79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is."]
["XII.",2,null,"\nA sportegyesület, sportszövetség készített-e éves költségvetési tervet?\n",null,"\nCivil vhr. 3. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e az adott üzleti évre költségvetési tervvel, melyben a választott beszámolónak megfelelő részletezettséggel szerepelnek az adatok.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 479/2016 (XII. 28.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A245","v":"XII."},2,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","\nJavasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség a költségvetési terv készítésekor figyelembe vette-e a szervezet tevékenységéhez szükséges, valamint a tervezett feladatokhoz kapcsolódó kiadásokra a várható bevételek (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) fedezetet biztosítsanak, mert azok hiányában bizonytalanná válhat a tervezett programok megvalósítása.\nJavasolt a költségvetés tervezésénél figyelemmel lenni arra, hogy a tervezett számok alapján  is megfeleljen a szervezet a Civil. tv-ben rögzített, a közhasznú jogállás feltételeit meghatározó paramétereknek.\n","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
[{"$f":"A251","v":"XII."},2,2,"\nA sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervét a közgyűlés elfogadta-e?\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) bek. és 3:80. § c) pont\nSport tv. 17. § (1) bek","Javasoljuk vizsgálja meg, hogy a sportegyesület, sportszövetség költségvetési tervét a közgyűlés / küldöttgyűlés elfogadta-e. Elfogadás hiányában azt az ügyvezetés a közgyűlés / küldöttgyűlés elé beterjesztette-e? a sportegyesület, sportszövetség döntéshozó szerve jogosult a költségvetés elfogadására.","Ptk. 3:71.§ (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés.\nPtk. 3:80.§ Az ügyvezetés feladatkörébe tartozik\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;"]
["XII.",3,1,"\nA sportegyesület, sportszövetség olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §","Javasoljuk vizsgálja meg a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását, hogy abban az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének a bevételei, költségei, ráfordításai megfelelően elkülönítve szerepelnek-e, és abból a sportegyesület, sportszövetség gazdálkodásának eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve -alapcél szerinti (közhasznú) illetve  gazdasági-vállalkozási  - megállapítható-e."," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
[{"$f":"A252","v":"XII."},3,{"$f":"C253+1","v":2},"\nA sportegyesület, sportszövetség a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő  legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","\nJavasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség bevételeinek nyilvántartását, hogy abban az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének a bevételei a szükséges részletezettséggel szerepelnek-e: \na) sportegyesület, sportszövetség esetében a tagdíjat;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, -részletezése lentebb - ;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, részletezése lentebb - ;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás, teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\nA részletezésen belül figyelembe vették-e, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokat, valamint az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományokat a következő részletezésben szükséges kimutatni:\n a) az államháztartási forrásból kapott támogatás, illetve adomány,  (az Európai Unió strukturális alapjaiból vagy a Kohéziós Alapból származó támogatást, illetve adományt minden esetben külön kiemelve) a következő részletezéssel:\n -a1) a központi költségvetésből kapott támogatás, illetve adomány;\n - a2) az elkülönített állami pénzalapokból kapott támogatás, illetve adomány;\n - a3) a helyi önkormányzatoktól, kisebbségi önkormányzatoktól, önkormányzati társulástól kapott támogatás, illetve adomány;\n b) az Európai Unió költségvetéséből, külföldi állam államháztartásából, nemzetközi szervezettől, vagy nemzetközi szerződés rendelkezése alapján kapott támogatás, illetve adomány;\n c) más civil szervezettől kapott támogatás, illetve adomány.\n ","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
[{"$f":"A253","v":"XII."},3,{"$f":"C254+1","v":3},"A sportegyesület, sportszövetség a könyvvezetése során egyéb bevételként elszámolta-e  (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételként) a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét?",null,"Eszámvr. 13. § (3) bek. 24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy egyéb bevételként elszámolta-e  (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételként) a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét.\nFontos, hogy a bevételként történő elszámolás időpontja attól függ, hogy a kapott támogatás 100 %-os előlegként megkapott támogatás volt-e vagy sem. Előleg esetén vegye figyelembe a XII./3/10. kérdést is.","Eszámvr. 13. § (3) bek.Az egyéb szervezet a kapott alapítói, költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat, az érdekeltségi hozzájárulást - ha jogszabály másként nem rendelkezik - bevételként számolja el. \n24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont:a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére - visszafizetési kötelezettség nélkül - az adóhatóságtól, jogszabály által meghatározott szervezettől megkapott,billetve az üzleti évhez kapcsolódóan a mérlegkészítés időpontjáig - a vonatkozó\njogszabályi előírásoknak megfelelően - igényelt (járó) támogatás, juttatás összegét; \nSzámv. tv. 159. §, kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen"]
[{"$f":"A255","v":"XII."},3,4,"A sportegyesület, sportszövetség az ellenőrzött időszak könyvvezetése során az egyéb bevételeken belül (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételeken belül) elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is?",null,"Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont\nEszámvr.  24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az egyéb bevételeken belül (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételeken belül) elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is.","Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára\nkapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra \nEszámvr.  24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
[{"$f":"A256","v":"XII."},3,5,"Amennyiben a  sportegyesület, sportszövetség rendelkezett látvány-csapatsport támogatással, a könyvvezetése során az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t?",null,"Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont\nCivil. tv. 20. § (3) bek. c)  pont\nSzámv. tv. 159. §, 161/A. § (2) bek., 162. § (1) bek.\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t.","Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokat, valamint az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott\nadományokat a következő részletezésben mutatja ki:na) az államháztartási forrásból kapott támogatás, illetve adomány, a (3) bekezdésben foglaltak szerinti bontásban;\nCivil. tv. 20. § (3) bek. c)  pont a helyi önkormányzatoktól, kisebbségi önkormányzatoktól, önkormányzati társulástól kapott támogatás, illetve adomány.\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n161/A. § (2) bek., A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban\nmeghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
["XII.",3,6,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel?",null,"Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy a befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel.","Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az egyéb bevételként vagy a pénzügyi műveletek bevételeként elszámolt a) fejlesztési célra - visszafizetési kötelezettség nélkül - kapott, pénzügyileg\nrendezett támogatás véglegesen átvett pénzeszköz összegét,b) elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettség összegét,amennyiben az a kötelezettség terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik(legfeljebb a kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti értékében),c) térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök, továbbá az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci - illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti - értékét.\n(2) A támogatásonként, a véglegesen átvett pénzeszközönként, a térítés nélkül átvett eszközönként kimutatott halasztott bevételt a fejlesztés során megvalósított eszköz, az elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettséghez\nkapcsolódó eszköz, illetve a térítés nélkül átvett eszköz (ideértve az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközöket is) 47–51. § szerint meghatározott bekerülési értékének, illetve bekerülési értéke arányos részének\nköltségkénti, illetve ráfordításkénti elszámolásakor kell megszüntetni. Meg kell szüntetni a fejlesztési támogatás miatt kimutatott halasztott bevételt a visszafizetendő támogatás ráfordításkénti elszámolásakor is."]
["XII.",3,7,"\nA sportegyesület, sportszövetség olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását úgy állították-e össze, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról az elkülönített számviteli nyilvántartás alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető  legyen a kapott támogatás felhasználása.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XII.",3,8,"Amennyiben a  sportegyesület, sportszövetség rendelkezett látvány-csapatsport támogatással, akkor biztosította-e a sportfejlesztési támogatás (látvány-csapatsport, kiegészítő sportfejlesztési) felhasználásának elkülönített nyilvántartását?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.\nCivil. tv. 20. § (4) bek. \nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek., 166. § (1) bek.,\n","Javasoljuk vizsgálja felül a támogatásokról vezetett elkülönített nyilvántartását, abból a szempontból, hogy  támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető-e a kapott támogatás felhasználása. Amennyiben egy évben több sportfejlesztési támogatásból is történik felhazsnálás (hosszabbítások miatt), akkor vizsgálja felül az elkülönített nyilvántartását, hogy elkülönülnek-e abban a sportfejlesztési programok.\n","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván\nCivil. tv. 20. § (4) bek. A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek.,(1) Minden gazdasági műveletről, eseményről, amely az eszközök, illetve az eszközök forrásainak állományát vagy összetételét megváltoztatja, bizonylatot kell kiállítani (készíteni). A gazdasági műveletek (események) folyamatát tükröző összes\nbizonylat adatait a könyvviteli nyilvántartásokban rögzíteni kell. (2) A számviteli (könyvviteli) nyilvántartásokba csak szabályszerűen kiállított bizonylat alapján szabad adatokat bejegyezni. Szabályszerű az a bizonylat, amely az adott gazdasági műveletre (eseményre) vonatkozóan a könyvvitelben rögzítendő és a más jogszabályban előírt adatokat a valóságnak megfelelően, hiánytalanul tartalmazza, megfelel a bizonylat általános alaki és tartalmi követelményeinek, és amelyet - hiba esetén - előírásszerűen javítottak. \n166. § (1) bek.,Számviteli bizonylat minden olyan a gazdálkodó által kiállított, készített, illetve a gazdálkodóval üzleti vagy egyéb kapcsolatban álló természetes személy vagy más gazdálkodó által kiállított, készített okmány (számla, szerződés, megállapodás,\nkimutatás, hitelintézeti bizonylat, bankkivonat, jogszabályi rendelkezés, egyéb ilyennek minősíthető irat) - függetlenül annak nyomdai vagy egyéb előállítási módjától -, amely a gazdasági esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) támasztja alá\n"]
[{"$f":"A259","v":"XII."},3,9,"\nA sportegyesület, sportszövetség a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Javasoljuk tekintse át a sportegyesület, sportszövetség számviteli beszámolóját, valamint az azt alátámasztó,  a támogatásokról és azok felhasználásáról rendelkezésre álló részletező nyilvántartásokat. A nyilvántartások alapján megállapíthatók a sportegyesület, sportszövetség alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatások, valamint azok felhasználása, illetve azon rész, mely az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett. A fel nem használt - költséggel, ráfordítással nem ellentételezett - összegre passzív időbeli elhatárolást kellett képezni az egyéb bevételekkel szemben és azt a számviteli beszámoló mérlegében fel kellett tüntetni.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
["XII.",3,10,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére a támogató szervezettől a támogatói okirat / támogatási szerződés szerint támogatási előlegként kapott támogatást, akkor azt a támogatás felhasználása elszámolásának a támogató szerv általi írásbeli értesítéssel történő elfogadásáig a rövidlejáratú kötelezettségek között kimutatta-e?",null,"Számv. tv. 43. § (1) bek.","Javasoljuk tekinste át, hogy a sportegyesület, sportszövetség milyen alap dokumentumok alapján részesült az államháztartástól, költségvetési forrásból támogatásban. Amennyiben a támogatást megállapító támogatói okiratban / támogatási szerződésben az szerepel, hogy a támogatást támogatási előleg formájában kapta, akkor azt a támogatói okiratban / támogatási szerződésben meghatározott formában, módon és helyre benyújtott támogatás felhasználással történő elszámolás támogató szervi írásbeli elfogadásáig a könyvekben a rövidlejáratú kötelezettségek között kell szerepeltetnie.  ","Számv. tv. 43. § (1)  Egyéb rövid lejáratú kötelezettségként kell kimutatni különösen a munkavállalókkal, a költségvetéssel, az önkormányzatokkal kapcsolatos elszámolásokat, a jogerős határozattal előírt kötelezettségeket, valamint a 81. § (5) bekezdése szerinti utólag adott engedmény miatti kötelezettség összegét is. "]
[{"$f":"A261","v":"XII."},4,null,"A sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e támogatás felhasználásáról készített számlaösszesítő, mint alátámasztó dokumentum alapján a támogatás felhasználásának elkülönített számviteli nyilvántartásával, figyelemmel a több éven áthúzódó támogatások, több év során elszámolt felhasználására?",null,"Civil. tv. 20. § (4) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a sportegyesület, sportszövetség számviteli nyilvántartását úgy állították-e össze, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról az elkülönített számviteli nyilvántartás alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető  legyen a kapott támogatás felhasználása,figyelemmel a több éven áthúzódó támogatások, több év során elszámolt felhasználására.","Civil. tv. 20. § (4) bek.A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XII.",5,null,"A sportegyesület, sportszövetség nyilvántartási rendszerét úgy alakította-e ki (részletezte-e) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból  a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak?",null,"Eszámvr.14.§ (1) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy szükséges-e intézkedni arról, hogy a sportszövetség,  sportegyesület rendelkezzen olyan továbbrészletezett nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerrel, amelyből a vonatkozó jogszabályi előírások szerinti összesített elszámolási táblázat adatai rendelkezésre állnak.","Eszámvr.14.§ (1) bek.Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) - függetlenül a könyvvezetés módjától -, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott\nadatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak."]
["XII.",6,null,"A sportegyesület, sportszövetség könyvvezetésének szabályozását úgy alakította-e ki, amely biztosítja, hogy támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető legyen annak felhasználása?",null,"Civil. tv. 20. § (4) bek., Eszámvr. 14. § (1) bek.\nSzámv. tv. 93.§ (3) bek., 161/A. § (1)-(2) bek.,","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet-e, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása. Vizsgálja felül a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre állnak-e.\n","Civil. tv. 20. § (4) bek.,A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n Eszámvr. 14. § (1) bek.Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) - függetlenül a könyvvezetés módjától -, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott\nadatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\nSzámv. tv. 93.§ (3) bek., A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység\nfenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n161/A. § (1)-(2) bek.,A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen.\n(2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak. \n"]
["XIII.",null,null,"A kapott támogatások elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez kapcsolódó kérdések"]
[{"$f":"+A266","v":"XIII."},1,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.\nTámogatási szerződés","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek:A beszámoló benyújtására előírt határidőt a támogatott tevékenység\nmegvalósításával kapcsolatos pénzügyi teljesítés utolsó napját követő hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.A támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, valamint az egymillió forintot meg nem haladó összegű költségvetési támogatás esetén a beszámoló benyújtására előírt határidőt a költségvetési támogatás felhasználásának véghatáridejét követő harminc, más esetben hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni."]
[{"$f":"+A267","v":"XIII."},2,null,"A sportegyesület, sportszövetség a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában nyújtotta-e be a támogató felé? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek., 24. § (2) bek.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., 18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet\nÁvr. 93. § (3)- (4) bek.\n","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt formában nyújtotta-e be  a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót.  A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben nyújtotta-e be, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelte-e szerkeszthető változatban.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek:A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben kell benyújtani, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelni kell szerkeszthető változatban.\n 24. § (2) bek:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való\negyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az\nösszesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót számviteli bizonylattal – ideértve a kifizetést igazoló bizonylatot, szerződést is – alátámasztott módon az 1. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot papír alapon eredetiben, illetve a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó\nszemély részére elektronikus úton is mellékelni kell.\n18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a\nsaját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által\nhitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott\ntámogatási szerződés terhére. Az ötvenmillió forintot meghaladó összegű költségvetési támogatás esetében a százezer forint értékhatárt meg nem haladó számlák másolatát a támogatói okirat vagy támogatási szerződés erre vonatkozó rendelkezése esetén nem kell benyújtani, ha a számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és az eredeti bizonylatok (2) bekezdés szerinti záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja."]
[{"$f":"A268","v":"XIII."},3,null,"A sportegyesület, sportszövetség a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon elkészítette-e? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon készítette-e. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt nyújtotta-e be.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek.:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való egyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az összesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő\nfelhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére."]
["XIII.",4,null,"Ha a sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) nem a végső felhasználója a költségvetési támogatásnak, akkor a sportszövetség, sportegyesület elszámoltatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját (harmadik személy) a költségvetési támogatásról az összesített elszámolási táblázat szerint? ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a költségvetési támogatás végső felhasználója az ön szervezete-e. Amennyiben a költségvetési támogatás végső felhasználója nem az ön szervezete, akkor  a t végső felhasználó köteles a költségvetési támogatásról  az összesített elszámolási táblázat szerint elszámolni az Ön szervezete felé. Ennek megtörténtét követően az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett (az Ön szervezete) által hitelesített másolatát a támogatónak át kell adnia.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XIII.",5,1,"A sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálta-e,",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) képviselője a kézhezvételétől számított hatvan napon megvizsgálta-e a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját. Tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.Ha a kedvezményezettnek nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja és tájékoztatja a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról. Hiánypótlásra két alkalommal, megfelelő, de alkalmanként legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével kerülhet sor, és a felhívásban meg kell jelölni a beszámoló hiányosságát."]
["XIII.",5,2,"és tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról? "]
["XIII.",6,1,"A sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatot, a támogatási szerződést, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát, a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XIII.",6,2,"a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokat, "]
["XIII.",6,3,"a támogatási szerződést?"]
["XIII.",6,4,"valamint annak lezárását vagy megszűntetését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát?"]
[{"$f":"A275","v":"XIII."},7,null,"A sportegyesület, sportszövetség  teljesítette-e a Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pontjában előírt adatszolgáltatási kötelezettségét?",null,"Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont\n765/2021.(XII.23.) Korm.rendelet 9.§-17.§","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportegyesület a sportigazgatósági szerv felé a vonatkozó jogszabályokban előírtak szerint, az adatokra vonatkozóan a valóságnak megfelelő tartalommal, megadott határidőben, és a meghatározott módon tett.e eleget adatszolgáltatási kötelezettségének.","Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont Nem kaphat állami sportcélú támogatást:a sportszervezet, a sportszövetség, a sportköztestület, valamint a helyi önkormányzat, ha nem tesz eleget a nemzeti sportinformációs rendszer részére való\nadatszolgáltatási kötelezettségének,\n765//2021. (XII.23.) Korm.rendelet:9. § Az NSR részére az adatszolgáltatás és az NSR moduljainak használata elektronikus úton történik az NSR Portálon történő bejelentkezést követően, jogosultság alapján. Az adatokat az NSR adott modulja által elvárt szerkezetben és\ntartalommal kell rögzíteni.\n10. § Az adatszolgáltató felelős adatszolgáltatásának teljes körű és pontos teljesítéséért, az általa szolgáltatott adatok naprakészen tartásáért, ideértve az adatban történő változás átvezetését is. Az adatszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó, újonnan keletkező adatot, valamint az NSR részére szolgáltatott adatban bekövetkező változást – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – legkésőbb az adat keletkezését vagy változását követő 3 munkanapon belül rögzíteni kell az NSR-ben.\n11. § (1) Az NSR részére adatszolgáltatás történhet\na) elektronikus úton történő közvetlen adatrögzítéssel,\nb) elektronikus úton vezetett közhiteles nyilvántartással való interfész útján,\nc) a miniszterrel kötött megállapodás alapján az NSR által biztosított interfész (a továbbiakban: szervezeti interfész) útján. (2) Az NSR az (1) bekezdés b) pontja alapján interfészkapcsolatban áll a) a cégnyilvántartással,\nb) a civil szervezetek nyilvántartásával, c) a törzskönyvi nyilvántartással, d) a köztartozásmentes adózói adatbázissal. 12. § A szervezet regisztrációjakor a szervezetnek a szervezetet nyilvántartó, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartásban szereplő, a szervezet azonosítására alkalmas nyilvános adatai – a közhiteles és nyilvános adatok lekérdezését követően – rögzítésre kerülnek az NSR-ben, és az ezen adatokban\nbekövetkező változások interfész útján kerülnek módosításra az NSR-ben. 13. § A felhasználó szervezet kezdeményezheti a miniszternél a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodás megkötését. A megállapodás alapján a miniszter vállalja, hogy az NSR a felhasználó szervezettel szervezeti interfész útján, kétirányú interfészkapcsolatot tart fenn az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése és az NSR-ben tárolt adatai átvétele érdekében.\n14. § Ha a sportszövetség rendelkezik saját elektronikus nyilvántartási rendszerrel és a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodással, a sportszövetséggel tagsági viszonyban álló szervezet adatszolgáltatási kötelezettségét a sportszövetség szervezeti interfésze útján teljesíti. 15. § A felhasználó szervezet nevében az NSR-ben történő adatszolgáltatást és más műveletet végző természetes személy felhasználó regisztrációját, jogosultságának és szerepkörének – jogszabályokkal, valamint a szervezet belső szabályzataival és működési rendjével összhangban történő – meghatározását a felhasználó szervezet végzi.\n16. § Ha az adatszolgáltatás vagy az NSR-en belüli más művelet elvégzése az NSR-hez kapcsolódó bármely, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartással fennálló interfészkapcsolat rendelkezésre állásának átmeneti\nhiányából vagy hibájából (a továbbiakban együtt: átmeneti hiba) fakad, az adatszolgáltatás vagy más művelet elvégzésének határideje az átmeneti hiba időtartamával meghosszabbodik.\n17. § A „Támogatás és ellenőrzés modul”-t érintő átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar esetén – ha az az állami sportcélú támogatás nyújtását vagy felhasználását veszélyezteti –, az adatszolgáltatás vagy az NSR-ben szükséges más művelet elvégzése papíralapon is teljesíthető. Az átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar megszűnése esetén, a felhasználó által az állami sportcélú támogatás kapcsán benyújtott papíralapú dokumentáció az NSR-ben rögzítésre kerül és az abban foglaltak irányadóak."]
["XIV.",null,null,"A látvány-csapatsport támogatás igénybevételéhez kapcsolódó kérdések"]
[{"$f":"A278","v":"XIV."},1,null,"A sportegyesület, sportszövetség az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezett-e ja jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló döntéssel ( jóváhagyott sportfejlesztési programmal)?",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálják felül, hogy a támogatások igénylése előtt rendelkezésükre állt-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége, vagy a  sportpolitikáért felelős miniszter által kiállított támogatási igazolás.","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
[{"$f":"A279","v":"XIV."},2,null,"A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során benyújtotta-e, a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot nyújtotta-e be?","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek.  Az igazolás és a támogatási igazolás kiállításának előzetes feltétele, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programját - több támogatási időszakra szóló sportfejlesztési programnesetén támogatási időszakokra lebontva -, annak tervezett megvalósítását megelőzően a jóváhagyást végző szervezet részére jóváhagyás céljából a tárgyév február hónapjában benyújtsa. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányulókérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányuló kérelem benyújtásának jogvesztő határideje a tárgyév február hónap utolsó napja.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
[{"$f":"A280","v":"XIV."},2,1,"Ha igen, a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot  látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége részben, vagy egészben jóváhagyta-e? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (5) bek. ","-"]
["XIV.",2,2,"A sportfejlesztési program jóváhagyását követően, rendelkezett-e a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége által kiállított támogatási igazolással?",null," Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","-"]
["XIV.",3,1,"Jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja,",null," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontja","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén - felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja."," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontjaa jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének\nmegfelelően hasznosítja, valamint benyújtja a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra – a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül – az állam javára az\ningatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre."]
["XIV.",3,2,"valamint benyújtjotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre?",null,null,"Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos benyújtotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy 5 éves időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre. "]
["XIV.",4,null,"Jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz beruházás, felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására?",null,"Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 10 millió forint értékű - sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására. ","Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, a jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz beruházás, felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1)\nbekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati\neljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.A jóváhagyást végző szervezet a Tao. tv. 22/C. § (6) bekezdés e) pontja szerinti értékhatárt elérő vagy meghaladó, sportcélú ingatlanra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot - a (9) és (10) bekezdésekben meghatározottakra tekintettel - abban az esetben hagyja jóvá, ha a támogatott szervezet kötelezettséget vállal arra, hogy a sport célú ingatlanfejlesztésre kiírásra kerülő nyílt pályázat során"]
["XIV.",5,null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön önálló pénzforgalmi számlán tartotta nyilván és kezelte?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportfejlesztési programban lévő támogatási jogcímekre rendelkezik-e külön-külön önálló pénzforgalmi számlával.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.A támogatott szervezet a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön\nönálló pénzforgalmi számlán tartja nyilván és kezeli."]
["XIV.",6,null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át az adatszolgáltatását arra vonatkozóan, hogy a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználásáról negyedévente előrehaladási jelentést nyújt be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Nem kell előrehaladási jelentést benyújtani mindaddig,\namíg a jóváhagyott sportfejlesztési programmal kapcsolatban igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására nem került sor. A 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén az előrehaladási jelentést az országos sportági szakszövetség nyújtja be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Az előrehaladási jelentést a negyedévet követő 8 - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén 15 - napon belül kell benyújtani. Az előrehaladási jelentésben tájékoztatni kell az 2. § (1) bekezdés 1.pontja szerint illetékes ellenőrző szervezetet a jóváhagyott sportfejlesztési program  megvalósulásának állásáról."]
["XIV.",7,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1), (4) bek., 13. § (2a) bek.\n","Javasoljuk tekintse át az elszámolását arra vonatkozóan, hogy határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1):A támogatás, a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás, valamint a támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatás összegének felhasználásáról történő elszámolást - a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel és a 14. § (13) bekezdésében foglaltak kivételével - minden évben, a támogatási időszak lezárultát követő 30 napon belül, az (5) bekezdésben foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott\nmódon, összesített elszámolási táblázattal és a pénzügyileg teljesült kiegészítő sportfejlesztési támogatásról szóló összesítő táblázattal együttesen kell a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez benyújtani. Az elszámolást\n- a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén is - a támogatott szervezet nyújtja be a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez. A támogatás felhasználását igazoló szöveges, szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. A benyújtásra rendelkezésre álló határidő egyszeri alkalommal, legfeljebb 15 nappalmeghosszabbítható.\n (4) bek: A támogatott szervezet a támogatási időszakban keletkezett támogatásból, támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatásból, valamint a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás összegéből finanszírozott költségekről, ráfordításokról kiállított számlákkal, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatokkal - a (4a) és a 14. § (13) bekezdésében meghatározott kivétellel - tételesen köteles elszámolni.\n13. § (2a) bek: Az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vezetője az elszámolási határidőt annak letelte előtt kérelemre vagy hivatalból, indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja\n"]
["XIV.",8,null,"Amennyiben a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére?",null,"Áht. 52. § (1) bek.\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.\nKbt. 5. § (2) bek.  15. §\nbeszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére.","Áht. 52. § (1) bek.A költségvetési támogatások felhasználását – ha ennek a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti feltételei fennállnak – közbeszerzés alkalmazásához kell kötni\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.A támogató a beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a költségvetési támogatás felhasználása során a kedvezményezett a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzések, beruházások, szolgáltatás megrendelések kapcsán a közbeszerzést lebonyolította-e. Az ennek megállapításához szükséges dokumentumokat a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően – legkésőbb az elszámolással egyidejűleg – nyújtja be a támogató részére. A kedvezményezett e\nkötelezettségéhez kapcsolódóan benyújtandó dokumentumok körét és a benyújtás határidejét a támogatási szerződésben kell meghatározni.\nKbt. 5. § (2) bek. A támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett az az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet vagy személy, amelynek uniós közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült\nértékű beszerzését többségi részben, uniós értékhatárokat el nem érő, de a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzését 75%-ot meghaladó mértékben az (1) bekezdésben meghatározott egy vagy több\nszervezet vagy személy közvetlenül támogatja, feltéve, hogy a beszerzés tárgya \na) olyan építési beruházás, amely az 1. melléklet szerinti mélyépítési tevékenységet foglal magában,\nb) olyan építési beruházás, amely kórház, sportlétesítmény, szabadidős és szórakoztató létesítmény, iskola, felsőoktatási épület vagy közigazgatási rendeltetésű épület építési munkáit foglalja magában, vagy\nc) olyan szolgáltatás megrendelése, amely az a) vagy a b) pont szerinti építési beruházáshoz kapcsolódik.\n 15. § (1) A közbeszerzési és koncessziós beszerzési eljárások értékhatára:\na) európai uniós jogi aktusban meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: uniós értékhatárok);\nb) a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: nemzeti értékhatárok). \n(2) Az uniós értékhatárokat időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg ésteszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.\n(3) Az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó nemzeti értékhatárokat a központi költségvetésről szóló törvényben évente kell meghatározni.\n(4) A 3. mellékletben meghatározott szociális és egyéb szolgáltatások esetében a szolgáltatási koncessziókra vonatkozó nemzeti értékhatár nem kerül meghatározásra, az ajánlatkérőknek az uniós értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű szolgáltatási\nkoncesszió esetében kell e törvény szerint eljárnia.\n(5) A Közbeszerzési Hatóság az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó uniós értékhatárokat, valamint nemzeti értékhatárokat, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárokat minden év elején közzéteszi honlapján.\nEnnek során az uniós értékhatárok, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárok forintban meghatározott összegét az Európai Bizottságnak az uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott összegére\nvonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni beszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény"]
["XIV.",9,null,"Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, a támogatott szervezet könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), (6) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, akkor könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), Ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet, ha a (6) bekezdés szerinti könyvvizsgáló általi hitelesítés a könyvvizsgáló által hitelesítendő adatok körét tartalmazó, az ellenőrző szervhez benyújtandó, a sportpolitikáért felelős\nminiszter által az általa vezetett minisztérium honlapján közzétett táblázat szerinti könyvvizsgálói összesített adatlapban szerepel.\n(6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
["XIV.",9,1,"A könyvvizsgáló rendelkezett-e legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és  a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolta-e a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatát.",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a szervezetük által megbízott könyvvizsgáló rendelkezett-e legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és azt az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolták-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
[{"$f":"A291","v":"XIV."},10,null,"A látvány-csapatsport támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége/ tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet rendelkezett-e saját honlappal? ",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a honlapján közzé tette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás összegét. Ha több szakág vonatkozásában rendelkezik sportfejlesztési programmal , akkor mindegyik tekintetében vizsgálja felül, hogy teljes körűen közzé tette-e a honlapján azokat.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.A támogatás igénybevételére jogosult szervezet honlapján köteles közzétenni a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás (7) bekezdésben meghatározott összegét "]
["XIV.",10,1,"- a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját?  "]
["XIV.",10,2,"- a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programjának a költségtervét?"]
["XIV.",10,3," - a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott támogatás összegét? "]

{"sheet":"Költségvetési_támogatások","index":5,"n_rows":16,"n_cols":8,"rows_kept":16,"cut":false,"hidden":true,"merged":[[8,7,9,7],[10,6,12,6],[10,7,12,7],[0,4,0,6],[1,0,1,2],[2,0,2,3],[8,5,9,5],[10,5,12,5],[8,6,9,6]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A sportsportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz \n(I/N/X)","Jogszabály ","Iránymutatás","Jogszabály pontos szövege"]
["A központi költségvetésből kapott sportcélú támogatásokhoz kapcsolódó kérdések"]
["XV.",null,null,"A kapott támogatások felhasználásához,  a támogatások elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó kérdések"]
["XV.",1,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt határidőben teljesítette-e a támogató felé a felhasznált költségvetési támogatáshoz kapcsolódó beszámolási és elszámolási kötelezettségét.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (1) bek:A beszámoló benyújtására előírt határidőt a támogatott tevékenység\nmegvalósításával kapcsolatos pénzügyi teljesítés utolsó napját követő hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (1) bek.A támogatott tevékenység három hónapon belüli megvalósítása, valamint az egymillió forintot meg nem haladó összegű költségvetési támogatás esetén a beszámoló benyújtására előírt határidőt a költségvetési támogatás felhasználásának véghatáridejét követő harminc, más esetben hatvan napon belüli időpontra kell a támogatási szerződésben meghatározni."]
[{"$f":"A5","v":"XV."},2,null,"A sportegyesület, sportszövetség a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában nyújtotta-e be a támogató felé? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek., 24. § (2) bek.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., 18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet\nÁvr. 93. § (3)- (4) bek.\n","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a támogatási szerződésben előírt formában nyújtotta-e be  a költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót.  A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben nyújtotta-e be, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelte-e szerkeszthető változatban.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 22. § (2) bek:A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót a támogató által előírt formában kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló összesített elszámolási táblázatot és a szöveges szakmai beszámolót papír alapon eredetiben kell benyújtani, és a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó személy részére elektronikus úton is mellékelni kell szerkeszthető változatban.\n 24. § (2) bek:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való\negyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az\nösszesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III.29.) EMMI rendelet 16. § (2) bek., A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolót számviteli bizonylattal – ideértve a kifizetést igazoló bizonylatot, szerződést is – alátámasztott módon az 1. melléklet szerinti nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot papír alapon eredetiben, illetve a támogatási szerződésben a támogató részéről megjelölt kapcsolattartó\nszemély részére elektronikus úton is mellékelni kell.\n18. § (2), (3) bek. 1. sz melléklet:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a\nsaját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által\nhitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott\ntámogatási szerződés terhére. Az ötvenmillió forintot meghaladó összegű költségvetési támogatás esetében a százezer forint értékhatárt meg nem haladó számlák másolatát a támogatói okirat vagy támogatási szerződés erre vonatkozó rendelkezése esetén nem kell benyújtani, ha a számlaösszesítőn feltüntetett adatok valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és az eredeti bizonylatok (2) bekezdés szerinti záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja."]
["XV.",3,null,"A sportegyesület, sportszövetség a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon elkészítette-e? ",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek., 27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon készítette-e. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt nyújtotta-e be.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 24. § (2) bek.:A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. Pénzügyi elszámolásként a támogatott tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket igazoló számviteli bizonylatokról készített számlaösszesítőt kell benyújtani, amely alapján a támogató szúrópróbaszerűen választja ki és vizsgálja a költségvetési támogatás, valamint - ha előírásra került - a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatok, kifizetést igazoló bizonylatok, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő felhasználását igazoló egyéb dokumentumok létezését és az összesítővel való egyezőségét. A támogató a költségvetési támogatás, valamint a saját forrás felhasználásának ellenőrzése során a 18. § (6) bekezdése szerinti benchmark-rendszer és követelményei, valamint az elszámolási útmutató előírásait figyelembe véve dönt az elszámolás elfogadásáról. Az ellenőrzést az eredeti bizonylatok, dokumentumok vagy azok hiteles másolatának bekérésével vagy helyszíni ellenőrzés során kell lefolytatni. Az ellenőrzés során a bizonylatok legkevesebb 10%-át, ha az összesítőn tíz darabnál kevesebb bizonylat szerepel, azok legalább 50%-át, de legkevesebb egy darab bizonylatot kell vizsgálni úgy, hogy az ellenőrzött számlák összege elérje az összesítőben szereplő érték legalább 10%-át. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére.\n27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 18. § (2) bek.A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a költségvetési támogatás, valamint – ha előírásra került – a saját forrás felhasználását igazoló számviteli bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, a költségvetési támogatás jogszerű és a céljának megfelelő\nfelhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett képviselője által hitelesített másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett záradékkal látja el, amelyben jelzi, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére."]
["XV.",4,null,"Ha a sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) nem a végső felhasználója a költségvetési támogatásnak, akkor a sportszövetség, sportegyesület elszámoltatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját (harmadik személy) a költségvetési támogatásról az összesített elszámolási táblázat szerint? ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a költségvetési támogatás végső felhasználója az ön szervezete-e. Amennyiben a költségvetési támogatás végső felhasználója nem az ön szervezete, akkor  a t végső felhasználó köteles a költségvetési támogatásról  az összesített elszámolási táblázat szerint elszámolni az Ön szervezete felé. Ennek megtörténtét követően az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett (az Ön szervezete) által hitelesített másolatát a támogatónak át kell adnia.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XV.",5,0,"A sportegyesület, sportszövetség (kedvezményezett) képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálta-e,",null,"474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) képviselője a kézhezvételétől számított hatvan napon megvizsgálta-e a költségvetési támogatás végső felhasználójának (harmadik személy) a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját. Tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról.","474/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 25. § (1) bek.Ha a kedvezményezettnek nyújtott költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett képviselője a költségvetési támogatás végső felhasználójának a költségvetési támogatás felhasználását igazoló beszámolóját annak kézhezvételétől számított hatvan napon belül megvizsgálja és tájékoztatja a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról. Hiánypótlásra két alkalommal, megfelelő, de alkalmanként legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével kerülhet sor, és a felhívásban meg kell jelölni a beszámoló hiányosságát."]
["XV.",5,1,"és tájékoztatta-e a költségvetési támogatás végső felhasználóját a beszámoló elfogadásáról vagy annak hiányosságáról? "]
["XV.",6,null,"A sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, ",null,"27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet","Javasoljuk, hogy tekintse át, hogy a sportszövetség, sportegyesület (kedvezményezett) a támogatónak átadta-e a végső felhasználó (harmadik személy) összesített elszámolási táblázatát, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatot, a támogatási szerződést, valamint annak lezárását vagy megszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát, a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg.","27/2013. (III. 29.) EMMI rendelet 17. § (1) bek., és 2. melléklet: Ha a költségvetési támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, a kedvezményezett köteles a költségvetési támogatásról a költségvetési támogatás végső felhasználóját az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és az összesített elszámolási táblázat, a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat, a támogatási szerződés, valamint annak lezárását vagy\nmegszűnését igazoló okirat kedvezményezett által hitelesített másolatát a támogatónak átadni a 2. melléklet szerinti elszámolással egyidejűleg."]
["XV.",7,null,"a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokat, "]
["XV.",8,null,"a támogatási szerződést?"]
["XV.",9,null,"A sportegyesület, sportszövetség  teljesítette-e a Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pontjában előírt adatszolgáltatási kötelezettségét?",null,"Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont\n765/2021.(XII.23.) Korm.rendelet 9.§-17.§","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportegyesület a sportigazgatósági szerv felé a vonatkozó jogszabályokban előírtak szerint, az adatokra vonatkozóan a valóságnak megfelelő tartalommal, megadott határidőben, és a meghatározott módon tett.e eleget adatszolgáltatási kötelezettségének.","Sport tv. 57.§ (2) bek. d) pont Nem kaphat állami sportcélú támogatást:a sportszervezet, a sportszövetség, a sportköztestület, valamint a helyi önkormányzat, ha nem tesz eleget a nemzeti sportinformációs rendszer részére való\nadatszolgáltatási kötelezettségének,\n765//2021. (XII.23.) Korm.rendelet:9. § Az NSR részére az adatszolgáltatás és az NSR moduljainak használata elektronikus úton történik az NSR Portálon történő bejelentkezést követően, jogosultság alapján. Az adatokat az NSR adott modulja által elvárt szerkezetben és\ntartalommal kell rögzíteni.\n10. § Az adatszolgáltató felelős adatszolgáltatásának teljes körű és pontos teljesítéséért, az általa szolgáltatott adatok naprakészen tartásáért, ideértve az adatban történő változás átvezetését is. Az adatszolgáltatási kötelezettség körébe tartozó, újonnan keletkező adatot, valamint az NSR részére szolgáltatott adatban bekövetkező változást – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – legkésőbb az adat keletkezését vagy változását követő 3 munkanapon belül rögzíteni kell az NSR-ben.\n11. § (1) Az NSR részére adatszolgáltatás történhet\na) elektronikus úton történő közvetlen adatrögzítéssel,\nb) elektronikus úton vezetett közhiteles nyilvántartással való interfész útján,\nc) a miniszterrel kötött megállapodás alapján az NSR által biztosított interfész (a továbbiakban: szervezeti interfész) útján. (2) Az NSR az (1) bekezdés b) pontja alapján interfészkapcsolatban áll a) a cégnyilvántartással,\nb) a civil szervezetek nyilvántartásával, c) a törzskönyvi nyilvántartással, d) a köztartozásmentes adózói adatbázissal. 12. § A szervezet regisztrációjakor a szervezetnek a szervezetet nyilvántartó, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartásban szereplő, a szervezet azonosítására alkalmas nyilvános adatai – a közhiteles és nyilvános adatok lekérdezését követően – rögzítésre kerülnek az NSR-ben, és az ezen adatokban\nbekövetkező változások interfész útján kerülnek módosításra az NSR-ben. 13. § A felhasználó szervezet kezdeményezheti a miniszternél a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodás megkötését. A megállapodás alapján a miniszter vállalja, hogy az NSR a felhasználó szervezettel szervezeti interfész útján, kétirányú interfészkapcsolatot tart fenn az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése és az NSR-ben tárolt adatai átvétele érdekében.\n14. § Ha a sportszövetség rendelkezik saját elektronikus nyilvántartási rendszerrel és a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megállapodással, a sportszövetséggel tagsági viszonyban álló szervezet adatszolgáltatási kötelezettségét a sportszövetség szervezeti interfésze útján teljesíti. 15. § A felhasználó szervezet nevében az NSR-ben történő adatszolgáltatást és más műveletet végző természetes személy felhasználó regisztrációját, jogosultságának és szerepkörének – jogszabályokkal, valamint a szervezet belső szabályzataival és működési rendjével összhangban történő – meghatározását a felhasználó szervezet végzi.\n16. § Ha az adatszolgáltatás vagy az NSR-en belüli más művelet elvégzése az NSR-hez kapcsolódó bármely, a 11. § (2) bekezdése szerinti közhiteles nyilvántartással fennálló interfészkapcsolat rendelkezésre állásának átmeneti\nhiányából vagy hibájából (a továbbiakban együtt: átmeneti hiba) fakad, az adatszolgáltatás vagy más művelet elvégzésének határideje az átmeneti hiba időtartamával meghosszabbodik.\n17. § A „Támogatás és ellenőrzés modul”-t érintő átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar esetén – ha az az állami sportcélú támogatás nyújtását vagy felhasználását veszélyezteti –, az adatszolgáltatás vagy az NSR-ben szükséges más művelet elvégzése papíralapon is teljesíthető. Az átmeneti hiba vagy egyéb NSR-üzemzavar megszűnése esetén, a felhasználó által az állami sportcélú támogatás kapcsán benyújtott papíralapú dokumentáció az NSR-ben rögzítésre kerül és az abban foglaltak irányadóak."]
["XVI.",null,null,"Költségvetési támogatások szerződéskötési, nyilvántartási kötelezettségéhez kapcsolódó kérdés"]
["XVI.",1,1,"Amennyiben rendelkezett a sportszövetség,  sportegyesület az utolsó számviteli beszámolóval lezárt időszakra vonatkozóan a felhasznált költségvetési támogatásokhoz kapcsolódóan támogatási szerződéssel, támogatói okirattal, akkor annak a szükség szerinti módosítását kezdeményezte-e? ",null,"474/2016. Korm. rendelet 20. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy szükséges-e intézkedni arról, hogy a az utolsó számviteli beszámolóval lezárt időszakra vonatkozóan a felhasznált költségvetési támogatásokhoz kapcsolódó támogatási szerződés, támogatói okirat szükség szerinti módosítása megtörténjen.","474/2016. Korm. rendelet 20. § (1)-(2) bek.A támogatási szerződés módosítását bármelyik fél - a költségvetési támogatás célja, összege, az azt alátámasztó költségterv, továbbá a költségvetési támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében - a költségvetési támogatás felhasználására az eredeti vagy a korábban módosított támogatási szerződésben meghatározott véghatáridő leteltéig írásban kezdeményezheti. A költségvetési támogatás összegének módosítása az Ávr. 95. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben többlet költségvetési támogatás biztosítására is kiterjedhet. A költségvetési támogatás felhasználásáról történő beszámolás határidejének módosítása írásban kezdeményezhető az eredeti vagy a korábban módosított támogatási szerződésben meghatározott beszámolási határidő leteltéig. A támogatási szerződés módosítására irányuló kezdeményezésnek tartalmaznia kell a módosítás indokát is. Az elszámolási határidő módosítása esetén a kedvezményezett köteles a 19. §-ban meghatározott, a módosított elszámolási határidőnek megfelelő biztosítékot benyújtani, legkésőbb az általa történő támogatási szerződés módosítás aláírásakor.\n(2) Ha a támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a támogatási szerződést módosítani kell."]

{"sheet":"Látvány_csapatsport_támogatás","index":6,"n_rows":28,"n_cols":8,"rows_kept":28,"cut":false,"hidden":true,"merged":[[25,7,27,7],[25,5,27,5],[25,6,27,6],[6,5,7,5],[9,5,10,5],[0,4,0,6],[1,0,1,2],[2,0,2,3],[6,7,7,7],[9,7,10,7]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A sportsportegyesületek, sportszövetségek gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz \n(I/N/X)","Jogszabály ","Iránymutatás","Jogszabály pontos szövege"]
["A látvány-csapatsport támogatáshoz kapcsolódó kérdések"]
["XVII.",null,null,"A látvány-csapatsport támogatás igénybevételéhez kapcsolódó kérdések"]
["XVII.",1,null,"A sportegyesület, sportszövetség az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezett-e jóváhagyott sportfejlesztési programmal? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálják felül, hogy a támogatások igénylése előtt rendelkezésükre állt-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége, vagy a  sportpolitikáért felelős miniszter által kiállított támogatási igazolás.","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
["XVII.",2,null,"A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során benyújtotta-e, a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot? ",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek. ","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a kérelme során a támogatás igénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot nyújtotta-e be?","Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bek.  Az igazolás és a támogatási igazolás kiállításának előzetes feltétele, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programját - több támogatási időszakra szóló sportfejlesztési programnesetén támogatási időszakokra lebontva -, annak tervezett megvalósítását megelőzően a jóváhagyást végző szervezet részére jóváhagyás céljából a tárgyév február hónapjában benyújtsa. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányulókér elem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be. A sportfejlesztési program jóváhagyására irányuló kérelem benyújtásának jogvesztő határideje a tárgyév február hónap utolsó napja."]
["XVII.",3,null,"Ha igen, a tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot  látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége részben,",null,"Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (5) bek. ","-","Tao tv. 22/C. § (3e) bek.,A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (5) bek. Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet az (1) bekezdés szerinti kérelem vizsgálatának eredményeként megállapítja, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet minden feltételnek megfelel, úgy a sportfejlesztési programot - a (7)-(9) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel - jóváhagyja, az erről szóló döntést közli a támogatás igénybevételére jogosult szervezettel."]
["XVII.",4,0,"vagy egészben jóváhagyta-e? ",null,null,"-"]
["XVII.",4,1,"A sportfejlesztési program jóváhagyását követően, rendelkezett-e a támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége által kiállított támogatási igazolással?",null," Tao tv. 22/C. § (3e) bek., 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. ","-"," Tao tv. 22/C. § (3e) bek., A támogatási igazolást az (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na sportpolitikáért felelős miniszter, az (1) bekezdés b)–d) pontjában, valamint az (1a) bekezdésben meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére\na látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége állítja ki azt követően, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által benyújtott, a támogatás\nigénybevételének feltételét képező, tervezett támogatással érintett sportfejlesztési programot részben vagy egészben jóváhagyta. A sportfejlesztési program\njóváhagyása során vizsgálni kell, hogy a benyújtott sportfejlesztési program megvalósítása összhangban van-e a szakági szövetség sportpolitikai érdekeivel,\nvalamint azt, hogy az miként illeszkedik a nemzetgazdaság érdekeihez, különös figyelemmel a hosszú távú fenntarthatóság követelményére. A támogatási igazolás a\nsportfejlesztési program jóváhagyását követően arra tekintet nélkül állítható ki, hogy a támogatás elő- vagy utófinanszírozással valósul meg.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bek. A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá az igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére. A kérelem kizárólag a jóváhagyást végző szervezet által erre a célra rendszeresített felületen nyújtható be."]
["XVII.",5,null,"Jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja,",null," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontja","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén - felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének megfelelően hasznosítja."," Tao tv. 22/C. § (6) bek. d) pontjaa jelenértékén legalább 5 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló felújítást legalább 5 évig az eredeti rendeltetésének\nmegfelelően hasznosítja, valamint benyújtja a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra – a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül – az állam javára az\ningatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre."]
["XVII.",6,null,"valamint benyújtjotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy erre az időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre?",null,null,"Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos benyújtotta-e a sportcélú ingatlan tulajdonosának előzetes írásbeli hozzájárulását arról, hogy 5 éves időtartamra - a felújított sportcélú ingatlan üzembe helyezését követő 30 napon belül - az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba az igénybe vett adókedvezmény mértékéig jelzálogjog kerül bejegyzésre. "]
["XVII.",7,null,"Jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz felújítás esetén a sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet  írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására?",null,"Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, 107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet írásban nyilatkozott-e a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a támogatásból megvalósuló - jelenértékén legalább 10 millió forint értékű - sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati eljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására. ","Tao tv. 22/C. § (6) bek. e) pontja, a jelenértékén legalább 10 millió forint értékű tárgyi eszköz beruházás, felújítás esetén a (3) bekezdésben meghatározott sportfejlesztési program benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkozik a sportpolitikáért felelős miniszter vagy – az (1)\nbekezdés b)–d) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén – a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége felé arról, hogy a sportcélú ingatlanfejlesztésre nyílt pályázatot ír ki és a pályázati\neljárás eredménye alapján nyertes személlyel köt szerződést a tárgyi eszköz beruházás, felújítás megvalósítására.\n107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (8) bek.A jóváhagyást végző szervezet a Tao. tv. 22/C. § (6) bekezdés e) pontja szerinti értékhatárt elérő vagy meghaladó, sportcélú ingatlanra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot - a (9) és (10) bekezdésekben meghatározottakra tekintettel - abban az esetben hagyja jóvá, ha a támogatott szervezet kötelezettséget vállal arra, hogy a sport célú ingatlanfejlesztésre kiírásra kerülő nyílt pályázat során"]
["XVIII",null,null,"A Látvány-csapatsport támogatás felhasználásához kapcsolódó kérdések"]
["XVIII.","1.",null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön önálló pénzforgalmi számlán tartotta nyilván és kezelte?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül, hogy a sportfejlesztési programban lévő támogatási jogcímekre rendelkezik-e külön-külön önálló pénzforgalmi számlával.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (8) bek.A támogatott szervezet a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön\nönálló pénzforgalmi számlán tartja nyilván és kezeli."]
["XVIII.",2,null,"A sportegyesület, sportszövetség az ellenőrzött időszak könyvvezetése során egyéb bevételként elszámolta-e  (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételként) a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét?",null,"Eszámvr. 13. § (3) bek. 24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy egyéb bevételként elszámolta-e  (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételként) a saját felhasználásra kapott támogatás(ok) összegét.","Eszámvr. 13. § (3) bek.Az egyéb szervezet a kapott alapítói, költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat, az érdekeltségi hozzájárulást - ha jogszabály másként nem rendelkezik - bevételként számolja el. \n24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. b) pont:a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére - visszafizetési kötelezettség nélkül - az adóhatóságtól, jogszabály által meghatározott szervezettől megkapott,billetve az üzleti évhez kapcsolódóan a mérlegkészítés időpontjáig - a vonatkozó\njogszabályi előírásoknak megfelelően - igényelt (járó) támogatás, juttatás összegét; \nSzámv. tv. 159. §, kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen"]
["XVIII.",3,null,"A sportegyesület, sportszövetség az ellenőrzött időszak könyvvezetése során az egyéb bevételeken belül (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételeken belül) elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is?",null,"Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont\nCivilszr.  24. § (1)-(2) bek.\nSzámv. tv. 159. §, 162. § (1) bek.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az egyéb bevételeken belül (egyszeres könyvvitel esetén pénzügyileg rendezett bevételeken belül) elkülönítetten mutatta-e ki az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás(oka)t, ideértve az alapcél szerinti tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is.","Civil. tv. 20. § (1) bek. c) pont az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára\nkapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra \nEszámvr.  24. § (1)-(2) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek\ncsoportosításban kell bemutatnia. (2) A kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele, az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az egyéb bevételeken belül részletezni kell legalább a tagdíjak, az alapítótól kapott befizetések, valamint a kapott támogatások összegét.\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
["XVIII.",4,null,"A sportegyesület, sportszövetség az ellenőrzött időszak könyvvezetése során az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t?",null,"Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont\nCivil. tv. 20. § (3) bek. c)  pont\nSzámv. tv. 159. §, 161/A. § (2) bek., 162. § (1) bek.\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy az alapcél szerinti tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokon belül elkülönítetten mutatta-e ki  a TAO támogatás(oka)t.","Civil. tv. 20. § (2) bek. a) pont A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatásokat, valamint az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott\nadományokat a következő részletezésben mutatja ki:na) az államháztartási forrásból kapott támogatás, illetve adomány, a (3) bekezdésben foglaltak szerinti bontásban;\nCivil. tv. 20. § (3) bek. c)  pont a helyi önkormányzatoktól, kisebbségi önkormányzatoktól, önkormányzati társulástól kapott támogatás, illetve adomány.\nSzámv. tv. 159. §, , kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan könyvviteli nyilvántartást köteles vezetni, amely az eszközökben (aktívákban) és a forrásokban (passzívákban) bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja\n161/A. § (2) bek., A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban\nmeghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\n162. § (1) bek.Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a kezelésében, a használatában, illetve a tulajdonában lévő pénzeszközökről és azok forrásairól, továbbá a pénzforgalmi gazdasági műveletekről, a pénzforgalmi műveletekhez közvetve kapcsolódó, de tényleges pénzmozgást nem eredményező végleges vagyonváltozásokról, nem pénzben kiegyenlített bevételekről, ráfordításokról olyan könyvviteli nyilvántartást (pénzforgalmi könyvvitel) köteles vezetni, amely ezen eszközökben és forrásokban bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, áttekinthetően mutatja. E könyvviteli nyilvántartáshoz kapcsolódóan az egyszerűsített beszámoló összeállításához szükséges, hogy a gazdálkodó az eszközökről, a forrásokról részletező nyilvántartásokat is a valóságnak megfelelően és folyamatosan vezessen.\n\nTao. tv. 22/C. §\n107/2011. (VI.30.) Korm. Rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván"]
["XVIII.",5,null,"Amennyiben a sportegyesület, sportszövetség befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel?",null,"Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.","Javasoljuk vizsgálja felül a könyvelését arra vonatkozóan, hogy a befektetett eszköz beszerzéséhez, létesítéséhez kapott vissza nem térítendő támogatást, akkor azt halasztott bevételként mutatta-e ki, és annak összegét az értékcsökkenés elszámolásának ütemében oldotta-e fel.","Számv. tv. 45. § (1)-(2) bek.A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az egyéb bevételként vagy a pénzügyi műveletek bevételeként elszámolt a) fejlesztési célra - visszafizetési kötelezettség nélkül - kapott, pénzügyileg\nrendezett támogatás véglegesen átvett pénzeszköz összegét,b) elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettség összegét,amennyiben az a kötelezettség terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik(legfeljebb a kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti értékében),c) térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök, továbbá az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci - illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti - értékét.\n(2) A támogatásonként, a véglegesen átvett pénzeszközönként, a térítés nélkül átvett eszközönként kimutatott halasztott bevételt a fejlesztés során megvalósított eszköz, az elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettséghez\nkapcsolódó eszköz, illetve a térítés nélkül átvett eszköz (ideértve az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközöket is) 47–51. § szerint meghatározott bekerülési értékének, illetve bekerülési értéke arányos részének\nköltségkénti, illetve ráfordításkénti elszámolásakor kell megszüntetni. Meg kell szüntetni a fejlesztési támogatás miatt kimutatott halasztott bevételt a visszafizetendő támogatás ráfordításkénti elszámolásakor is."]
["XVIII.",6,null,"A sportegyesület, sportszövetség a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.","Javasoljuk tekintse át az adatszolgáltatását arra vonatkozóan, hogy a támogatás felhasználásáról negyedévente az előrehaladási jelentéseket benyújtotta-e az illetékes ellenőrző szervezet (Honvédelmi Minisztérium Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (2) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználásáról negyedévente előrehaladási jelentést nyújt be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Nem kell előrehaladási jelentést benyújtani mindaddig,\namíg a jóváhagyott sportfejlesztési programmal kapcsolatban igazolás vagy támogatási igazolás kiállítására nem került sor. A 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén az előrehaladási jelentést az országos sportági szakszövetség nyújtja be az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet részére. Az előrehaladási jelentést a negyedévet követő 8 - a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén 15 - napon belül kell benyújtani. Az előrehaladási jelentésben tájékoztatni kell az 2. § (1) bekezdés 1.pontja szerint illetékes ellenőrző szervezetet a jóváhagyott sportfejlesztési program  megvalósulásának állásáról."]
["XVIII.",7,null,"A sportegyesület, sportszövetség határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1), (4) bek., 13. § (2a) bek.\n","Javasoljuk tekintse át az elszámolását arra vonatkozóan, hogy határidőben elszámolt-e a támogatási időszak lezárultát követően a jogszabályban foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal, a támogatás felhasználást szöveges, szakmai beszámolóval igazolta-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (1):A támogatás, a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás, valamint a támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatás összegének felhasználásáról történő elszámolást - a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel és a 14. § (13) bekezdésében foglaltak kivételével - minden évben, a támogatási időszak lezárultát követő 30 napon belül, az (5) bekezdésben foglaltak szerint záradékolt számviteli bizonylatokkal alátámasztott\nmódon, összesített elszámolási táblázattal és a pénzügyileg teljesült kiegészítő sportfejlesztési támogatásról szóló összesítő táblázattal együttesen kell a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez benyújtani. Az elszámolást\n- a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén is - a támogatott szervezet nyújtja be a 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezethez. A támogatás felhasználását igazoló szöveges, szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. A benyújtásra rendelkezésre álló határidő egyszeri alkalommal, legfeljebb 15 nappalmeghosszabbítható.\n (4) bek: A támogatott szervezet a támogatási időszakban keletkezett támogatásból, támogatási szerződés keretében nyújtott kiegészítő sportfejlesztési támogatásból, valamint a sportfejlesztési program megvalósítását biztosító saját forrás összegéből finanszírozott költségekről, ráfordításokról kiállított számlákkal, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatokkal - a (4a) és a 14. § (13) bekezdésében meghatározott kivétellel - tételesen köteles elszámolni.\n13. § (2a) bek: Az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vezetője az elszámolási határidőt annak letelte előtt kérelemre vagy hivatalból, indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja\n"]
["XVIII.",8,null,"Amennyiben a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére?",null,"Áht. 52. § (1) bek.\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.\nKbt. 5. § (2) bek.  15. §\nbeszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a támogatás felhasználása során a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzés, beruházás, szolgáltatás megrendelése történt , a sportegyesület, sportszövetség a közbeszerzést lebonyolította-e, legkésőbb az elszámolással egyidejűleg a közbeszerzési kötelezettséggel kapcsolatos, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumokat benyújtotta-e a támogató részére.","Áht. 52. § (1) bek.A költségvetési támogatások felhasználását – ha ennek a közbeszerzésekről szóló törvény szerinti feltételei fennállnak – közbeszerzés alkalmazásához kell kötni\n474/2016. (XII. 27.) Korm. rend. 26. § (3) bek.A támogató a beszámoltatás során ellenőrzi, hogy a költségvetési támogatás felhasználása során a kedvezményezett a közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzések, beruházások, szolgáltatás megrendelések kapcsán a közbeszerzést lebonyolította-e. Az ennek megállapításához szükséges dokumentumokat a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően – legkésőbb az elszámolással egyidejűleg – nyújtja be a támogató részére. A kedvezményezett e\nkötelezettségéhez kapcsolódóan benyújtandó dokumentumok körét és a benyújtás határidejét a támogatási szerződésben kell meghatározni.\nKbt. 5. § (2) bek. A támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett az az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet vagy személy, amelynek uniós közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült\nértékű beszerzését többségi részben, uniós értékhatárokat el nem érő, de a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzését 75%-ot meghaladó mértékben az (1) bekezdésben meghatározott egy vagy több\nszervezet vagy személy közvetlenül támogatja, feltéve, hogy a beszerzés tárgya \na) olyan építési beruházás, amely az 1. melléklet szerinti mélyépítési tevékenységet foglal magában,\nb) olyan építési beruházás, amely kórház, sportlétesítmény, szabadidős és szórakoztató létesítmény, iskola, felsőoktatási épület vagy közigazgatási rendeltetésű épület építési munkáit foglalja magában, vagy\nc) olyan szolgáltatás megrendelése, amely az a) vagy a b) pont szerinti építési beruházáshoz kapcsolódik.\n 15. § (1) A közbeszerzési és koncessziós beszerzési eljárások értékhatára:\na) európai uniós jogi aktusban meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: uniós értékhatárok);\nb) a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok (a továbbiakban: nemzeti értékhatárok). \n(2) Az uniós értékhatárokat időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg ésteszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.\n(3) Az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó nemzeti értékhatárokat a központi költségvetésről szóló törvényben évente kell meghatározni.\n(4) A 3. mellékletben meghatározott szociális és egyéb szolgáltatások esetében a szolgáltatási koncessziókra vonatkozó nemzeti értékhatár nem kerül meghatározásra, az ajánlatkérőknek az uniós értékhatárt elérő vagy meghaladó értékű szolgáltatási\nkoncesszió esetében kell e törvény szerint eljárnia.\n(5) A Közbeszerzési Hatóság az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó uniós értékhatárokat, valamint nemzeti értékhatárokat, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárokat minden év elején közzéteszi honlapján.\nEnnek során az uniós értékhatárok, valamint a 19. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott értékhatárok forintban meghatározott összegét az Európai Bizottságnak az uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott összegére\nvonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni beszerzés évében hatályos központi költségvetésről szóló törvény"]
["XVIII.",9,null,"Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, a támogatott szervezet könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), (6) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke a támogatott szervezet vonatkozásában elérte a 20 millió forintot, akkor könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal számolt-e el az illetékes ellenőrző szervezet (HM Sportért Felelős Államtitkárság, vagy országos sportági szakszövetség) felé - figyelemmel arra, hogy ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet -, melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesített.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (4a), Ha a jóváhagyott sportfejlesztési programban az egyes támogatási jogcímeken rendelkezésre álló támogatás teljes összege meghaladja a 20 millió forintot, a támogatott szervezet az elszámolás során a 100 ezer forint alatti számlák, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatok benyújtásától eltekinthet, ha a (6) bekezdés szerinti könyvvizsgáló általi hitelesítés a könyvvizsgáló által hitelesítendő adatok körét tartalmazó, az ellenőrző szervhez benyújtandó, a sportpolitikáért felelős\nminiszter által az általa vezetett minisztérium honlapján közzétett táblázat szerinti könyvvizsgálói összesített adatlapban szerepel.\n(6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
["XVIII.",10,null,"A könyvvizsgáló rendelkezett legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és azt a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazolt?",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.","Javasoljuk tekintse át, hogy a szervezetük által megbízott könyvvizsgáló rendelkezett-e legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással, és azt az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolták-e.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 11. § (6) bek.Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított igazolások és támogatási igazolások összértéke adott támogatott szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által ellenőrzött számviteli bizonylatokkal elszámolni az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet felé, - figyelemmel a (4a) bekezdésben foglaltakra is - melyeket a könyvvizsgáló a könyvvizsgálói összesítő táblázaton hitelesít. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 50 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol."]
["XVIII.",11,null,"A sportegyesület, sportszövetség rendelkezett-e a sportfejlesztési támogatás (látvány-csapatsport, kiegészítő sportfejlesztési) felhasználásának elkülönített nyilvántartásával?\n\n",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.\nCivil. tv. 20. § (4) bek. \nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek., 166. § (1) bek.,\n","Javasoljuk vizsgálja felül a támogatásokról vezetett elkülönített nyilvántartását, abból a szempontból, hogy  támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető-e a kapott támogatás felhasználása. Amennyiben egy évben több sportfejlesztési támogatásból is történik felhazsnálás (hosszabbítások miatt), akkor vizsgálja felül az elkülönített nyilvántartását, hogy elkülönülnek-e abban a sportfejlesztési programok.\n","107/2011. (VI. 30.) Korm. rend. 9. § (9) bek.A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerint illetékes ellenőrző szervezet vagy más ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván\nCivil. tv. 20. § (4) bek. A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\nSzámv. tv. 165. § (1)-(2) bek.,(1) Minden gazdasági műveletről, eseményről, amely az eszközök, illetve az eszközök forrásainak állományát vagy összetételét megváltoztatja, bizonylatot kell kiállítani (készíteni). A gazdasági műveletek (események) folyamatát tükröző összes\nbizonylat adatait a könyvviteli nyilvántartásokban rögzíteni kell. (2) A számviteli (könyvviteli) nyilvántartásokba csak szabályszerűen kiállított bizonylat alapján szabad adatokat bejegyezni. Szabályszerű az a bizonylat, amely az adott gazdasági műveletre (eseményre) vonatkozóan a könyvvitelben rögzítendő és a más jogszabályban előírt adatokat a valóságnak megfelelően, hiánytalanul tartalmazza, megfelel a bizonylat általános alaki és tartalmi követelményeinek, és amelyet - hiba esetén - előírásszerűen javítottak. \n166. § (1) bek.,Számviteli bizonylat minden olyan a gazdálkodó által kiállított, készített, illetve a gazdálkodóval üzleti vagy egyéb kapcsolatban álló természetes személy vagy más gazdálkodó által kiállított, készített okmány (számla, szerződés, megállapodás,\nkimutatás, hitelintézeti bizonylat, bankkivonat, jogszabályi rendelkezés, egyéb ilyennek minősíthető irat) - függetlenül annak nyomdai vagy egyéb előállítási módjától -, amely a gazdasági esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) támasztja alá\n"]
["XIX.",null,null,"A Látvány-csapatsport támogatás honlapon történő közzétételéhez kapcsolódó kérdés "]
[{"$f":"A25","v":"XIX."},1," ","A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége/ tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját?  ",null,"107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.","Javasoljuk, hogy vizsgálja felül, hogy a honlapján közzé tette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás összegét. Ha több szakág vonatkozásában rendelkezik sportfejlesztési programmal , akkor mindegyik tekintetében vizsgálja felül, hogy teljes körűen közzé tette-e a honlapján azokat.","107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (11) bek.A támogatás igénybevételére jogosult szervezet honlapján köteles közzétenni a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás (7) bekezdésben meghatározott összegét "]
[{"$f":"A26","v":"XIX."},2," ","A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége/ tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programjának a költségtervét?"]
["XIX.",3,null,"A támogatás igénybevételére jogosult látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége/ tagjaként működő amatőr/hivatásos sportszervezet a honlapján közzétette-e a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési programjának a támogatás összegét? "]